ХЕРСОНСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД 

Постанова
іменем України

справа № 766/6820/19
провадження № 22-ц/819/49/25

15 січня 2024 року                                                                                            м.Херсон

Херсонський апеляційний суд в складі колегії суддів судової палати з розгляду цивільних справ:
головуючий: Бездрабко В.О. (суддя – доповідач),
судді:             Базіль Л.В,
                       Приходько Л.А.,
секретар судового засідання: Вєрємєєнко В.О.,
розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в порядку спрощеного позовного провадження апеляційну скаргу Акціонерного товариства комерційний банк «ПриватБанк» на ухвалу Херсонського міського суду Херсонської області від 31 жовтня 2024 року, постановлену під головуванням судді Майдан С.І., у цивільній справі за позовом Акціонерного товариства комерційний банк «ПриватБанк» до ОСОБА_1   про стягнення заборгованості за кредитним договором,

встановив:
У квітні 2019 року  АТ КБ «Приватбанк» звернулося до суду з позовом до ОСОБА_1 , в якому позивач просив стягнути з відповідача заборгованість за кредитним договором про надання банківських послуг №б/н від 20 березня 2010 року  у загальному розмірі 13528,66  грн., яка станом на 28 жовтня 2020 року складається з 4449,84 грн. - заборгованості за тілом кредиту; 2582,92 грн. - заборгованості за простроченим тілом кредиту; 4425,49 грн. - пеня за прострочене виконання зобов`язання; 950,00 грн. пеня за несвоєчасність сплати боргу на суму від 100 грн., а також штрафів відповідно до п.2.1.1.7.6 Умов та правил надання банківських послуг в розмірі 500,00 грн. (фіксована частина) та 620,41 грн. (процентна складова).
 Позов мотивований тим, що ОСОБА_1 звернулася до АТ КБ «Приватбанк» з метою отримання банківських послуг, у зв`язку з чим підписала заяву №б/н від 20 березня 2010 року. Відповідач при підписанні анкети-заяви підтвердив свою згоду на те, що підписана заява разом з Умовами та правилами надання банківських послуг, Тарифами, які викладені на банківському сайті www.privatbank.ua, складає між ним та банком договір про надання банківських послуг.
АТ КБ «Приватбанк» свої зобов`язання за договором виконав в повному обсязі, а саме надав відповідачу можливість розпоряджатись кредитними коштами на умовах, передбачених договором та в межах встановленого кредитного ліміту. Відповідач зобов`язався повернути витрачену частину кредитного ліміту відповідно до умов договору, однак зобов`язання належним чином не виконав, борг не повернув, у зв`язку з чим виникла заборгованість.
Короткий зміст рішення (ухвали) суду першої інстанції
Ухвалою  Херсонського міського суду Херсонської області від 31 жовтня 2024 року   позовну заяву залишено без розгляду в порядку пункту 3 частини 1 статті 257 ЦПК України.
Ухвала суду мотивована тим, що в наслідок повторного автоматизованого розподілу справ 09 квітня 2024 року матеріали цивільної справи прийнято до провадження суддею Майдан С.І. й розгляд справи був призначений в порядку спрощеного позовного провадження з викликом сторін. У призначені судові засідання 05 червня, 14 серпня, 15 та 31 жовтня 2024 року представник банку, будучи належним чином повідомленим про день, час та місце розгляду справи, не з`явився, подав заяву про розгляд справи у відсутність представника позивача, не виконавши вимоги ухвал суду від 14 серпня та 15 жовтня 2024року, якими явка представника АТ КБ «ПриватБанк» в судові засідання визнана обов`язковою, а його неявка до суду перешкоджає розгляду справи. 
Доводи апеляційної скарги
Не погодившись із ухвалою суду, АТ КБ «ПриватБанк» подало апеляційну скаргу, в якій, посилаючись на порушення судом першої інстанції норм цивільного процесуального права,  просить ухвалу суду від 31 жовтня 2024 року  скасувати та направити справу для продовження розгляду до Херсонського міського суду Херсонської області.
Скарга обґрунтована тим, що суд при винесенні оскаржуваної ухвали не врахував подану позивачем заяву про розгляд справи за відсутності представника банку та не звернув уваги на клопотання позивача, яке міститься в прохальній частині позовної заяви про те, що банк не заперечував проти розгляду справи за відсутності представника товариства, що унеможливлювало згідно пункту 3 частини 1 статті 257 та частини 5 статті 223 ЦПК України залишення позову без розгляду. Скаржник вважає, що неявка позивач не перешкоджала розгляду судом справи з урахуванням того, що в матеріалах справи містяться усі необхідні докази задля постановлення судового рішення. 
Позиція інших учасників
Відзив до суду апеляційної інстанції не надходив.
Розгляд справи апеляційним судом
 В судове засідання суду апеляційної інстанції сторони не з`явилися, про день, час та місце розгляду справи повідомлялися в порядку, передбаченому частиною 5 статті 128 ЦПК України.
 Від представника АТ КБ «ПриватБанк» надійшла заява від 12 січня 2024року про розгляд скарги у відсутність представника позивача. 
 Згідно рекомендованого повідомлення про вручення поштового відправлення судова повістка про виклик ОСОБА_1 в судове засідання повернута без вручення адресату, з відміткою про відсутність відповідача за місцем її проживання. З огляду на наведене, у відповідності до пункту 3 частини 8 статті 128 ЦПК України, особа вважається такою, що одержала судову повістку.
 Згідно ст.372 ч.2 ЦПК України неявка сторін або інших учасників справи, належним чином повідомлених про дату, час та місце розгляду справи, не перешкоджає розгляду справи.
Заслухавши доповідача, перевіривши законність та обґрунтованість ухвали суду першої інстанції, в межах доводів апеляційної скарги та вимог заявлених в суді першої інстанції, колегія суддів вважає, що апеляційна скарга підлягає задоволенню з наступних підстав. 
Фактичні обставини справи, встановлені судом
20 березня 2010 року ОСОБА_1 , з метою отримання банківських послуг, звернулася до АТ КБ «Приватбанк», де заповнила і підписала Заяву про приєднання до Умов та Правил надання банківських послуг у Приватбанку (а.с.8-24), та отримала кредит у вигляді встановленого кредитного ліміту на картковий рахунок.
У квітні 2019 року АТ КБ «Приватбанк» звернувся до суду із позовом до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості за кредитним договором б/н від 20 березня 2010 року. У прохальній частині позовної заяви позивач не заперечував проти розгляду справи за відсутності представника банку та винесення заочного рішення (а.с.4) та окремо подав клопотання про розгляд справи у відсутність представника банку (а.с.37).
16 квітня 2019 року ухвалою суду відкрито провадження та розгляд справи призначений у спрощеному позовному провадженні без виклику сторін.
Внаслідок повторного автоматизованого розподілу судової справи відбулася заміна складу суду та ухвалою судді від 09 квітня 2024 року справа прийняття до провадження, а її розгляд призначений в порядку позовного провадження з викликом сторін (а.с.81).
В судові засідання 05 червня та 14 серпня 2024року сторони не з`явилися (а.с.88, 93).
Ухвалами суду від 14 серпня та 15 жовтня 2024 року явка представника АТ КБ «ПриватБанк» в призначені судові засідання 15 та 31 жовтня 2024року визнана обов`язковою. Зазначені ухвали мотивовано необхідністю з`ясування у представника позивача обставин, що мають суттєве значення для вирішення справи, а саме щодо розміру заборгованості по тілу кредиту та наданої позивачем копії анкети-заяви, підписаної відповідачем, текст якої є нечитабельним, а також для повного та об`єктивного розгляду справи (а.с.94, 100).
Мотиви, з яких виходить суд апеляційної інстанції і застосовані норми права
Під час розгляду справи в апеляційному порядку суд апеляційної інстанції, керуючись приписами статті 367 ЦПК України, переглядає справу за наявними в ній і додатково поданими доказами та перевіряє законність і обґрунтованість рішення суду першої інстанції в межах доводів та вимог апеляційної скарги.
Завданням цивільного судочинства є справедливий, неупереджений та своєчасний розгляд і вирішення цивільних справ з метою ефективного захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб, інтересів держави (частина 1 статті 1 ЦПК України).
Згідно частини 5 статті 223 ЦПК України, у разі повторної неявки позивача в судове засідання без поважних причин або неповідомлення ним про причини неявки суд залишає позовну заяву без розгляду, крім випадку, якщо від нього надійшла заява про розгляд справи за його відсутності, і його нез`явлення не перешкоджає вирішенню спору.
Відповідно до пункту 3 частини 1 статті 257 ЦПК України, суд постановляє ухвалу про залишення позову без розгляду, якщо належним чином повідомлений позивач повторно не з`явився в судове засідання або не повідомив про причини неявки, крім випадку, якщо від нього надійшла заява про розгляд справи за його відсутності і його нез`явлення не перешкоджає розгляду справи.
Частиною 4 статті 263 ЦПК України передбачено, що при виборі і застосуванні норм права до спірних правовідносин суд враховує висновки щодо застосування відповідних норм права, викладені в постановах Верховного Суду.
Розглядаючи справу №910/17906/21, Верховний Суд у складі суддів Об`єднаної палати Касаційного господарського суду в постанові від 17 березня 2023року зазначив, що
«… правом на залишення позову без розгляду суд наділений у разі неявки належним чином повідомленого позивача, якщо від нього не недійшла заява про розгляд справи за його відсутності і якщо його нез`явлення не перешкоджає розгляду справи.
Право позивача як особи, яка подала позов та зацікавлена в його розгляді, не бути присутнім у судовому засіданні кореспондується з його обов`язком подати до суду відповідну заяву про розгляд справи за його відсутності.
При цьому саме у разі подання позивачем заяви про розгляд справи за його відсутності і лише в тому разі, якщо його нез`явлення перешкоджає розгляду справи, суд відповідно до вимог статей 120, 121 ГПК України може визнати явку позивача обов`язковою та викликати його у судове засідання.
Водночас частина четверта статті 202, пункт 4 частини першої статті 226 ГПК України не містять вимог про те, що для залишення позову без розгляду позивач має не з`явитися у судове засідання саме у зв`язку з визнанням судом його явки обов`язковою та викликом до суду.
Крім того положення частини четвертої статті 202 та пункту 4 частини першої статті 226 ГПК України не пов`язують залишення позовної заяви без розгляду з необхідністю надання судом оцінки можливості вирішення спору за відсутності представника позивача, який не з`явився на виклик суду, не повідомив про причини неявки, будучи належним чином повідомлений про призначення справи до розгляду. Однак, наведене не стосується випадків, коли позивач подав заяву про розгляд справи за його відсутності, і його нез`явлення не перешкоджає вирішенню спору. Тобто оцінка можливості вирішення спору по суті за відсутності представника позивача має обов`язково надаватись судами у разі, якщо позивач не з`явився на виклик суду, але звернувся із заявою про розгляд справи за його відсутності».
Звернувши до суду з позовом про стягнення з ОСОБА_1 заборгованості за кредитним договором, АТ КБ «ПриватБанк» не заперечував проти розгляду справи за відсутності представника банку та просив провести такий розгляд у відсутність позивача. 
Як вбачається з матеріалів справи, суд першої інстанції не надав належної правової оцінки поданій представником позивача заяві про розгляд справи за відсутності участі представника позивача, що призвело до передчасних висновків про наявність правових підстав для залишення позову без розгляду.
Отже, на думку колегії суддів, подання позивачем зазначеної заяви унеможливило для суду вирішення питання про залишення позову без розгляду. Крім того, колегія суддів зазначає про відсутність переконливих мотивів суду першої інстанції про те, що неявка представника позивача перешкодила вирішенню справи по суті, на підставі наданих позивачем доказів та з урахуванням принципу диспозитивності цивільного судочинства (стаття 13 ЦПК України).
З огляду на викладене, колегія суддів вважає, що висновок суду першої інстанції про наявність передбачених пунктом 3 частини 1 статті 257 ЦПК України підстав для залишення позову без розгляду є передчасним, а тому оскаржувана ухвала, як така, що постановлена з порушенням вимог цивільного процесуального закону підлягає скасуванню з направленням справи до суду першої інстанції для продовження розгляду.
Керуючись ст.ст. 367, 368, 374 ч.1 п. 6, 379 ч.1 п.4, 382-384 ЦПК України, суд 

постановив :
Апеляційну скаргу Акціонерного товариства Комерційний Банк "ПриватБанк" задовольнити.
Ухвалу Херсонського міського суду Херсонської області від 31 жовтня 2024 року скасувати, справу направити для продовження розгляду до Херсонського міського суду Херсонської області.
Постанова набирає законної сили з дня її прийняття та оскарженню в касаційному порядку не підлягає згідно пункту 2 частини 1 статті 389 ЦПК України.

Головуючий В.О. Бездрабко

Судді Л.В. Базіль

Л.А. Приходько