УХВАЛА
10 січня 2025 року 
м. Київ
справа № 541/3957/23
провадження № 61-17163ск24
Верховний Суд у складі колегії суддів Третьої судової палати Касаційного цивільного суду: Ситнік О. М. (суддя-доповідач), Ігнатенка В. М., Фаловської І. М.
розглянув касаційну скаргу представника ОСОБА_1 - ОСОБА_2 на ухвалу Полтавського апеляційного суду 
від 31 жовтня 2024 року в справі за позовом   ОСОБА_1 до Миргородської міської ради Полтавської області, треті особи: приватний нотаріус Миргородського районного нотаріального округу Полтавської області Пазинич Реслан Вікторович, ОСОБА_2 , про визначення додаткового строку для прийняття спадщини та
ВСТАНОВИВ:
19 грудня 2024 року представник ОСОБА_1 - ОСОБА_2 засобами поштового зв`язку звернулася до Верховного Суду з касаційною скаргою на ухвалу Полтавського апеляційного суду від 31 жовтня 2024 року, в якій просить її скасувати та направити справу для продовження розгляду до суду апеляційної інстанції.
Подана касаційна скарга не може бути прийнята Верховним Судом до розгляду та підлягає поверненню, з огляду на таке.
Згідно з частиною третьою статті 3 Цивільного процесуального уодексу України (далі - ЦПК України) (в редакції Закону України № 2147-VІІІ від 03 жовтня 
2017 року «Про внесення змін до Господарського процесуального кодексу України, Цивільного процесуального кодексу України, Кодексу адміністративного судочинства України та інших законодавчих актів» (далі - Закон України 
№ 2147-VІІІ, що набув чинності 15 грудня 2017 року) провадження в цивільних справах здійснюється відповідно до законів, чинних на час вчинення окремих процесуальних дій, розгляду і вирішення справи. 
 
У частині четвертій статті 62 ЦПК України передбачено, що повноваження адвоката як представника підтверджуються довіреністю або ордером, виданим відповідно до Закону України «Про адвокатуру і адвокатську діяльність». 
За приписами частини третьої статті 392 ЦПК України касаційна скарга підписується особою, яка її подає, або представником такої особи. До касаційної скарги, поданої представником, повинна бути додана довіреність або інший документ, що посвідчує повноваження представника.
Відповідно до пункту 1 частини четвертої статті 393 ЦПК України касаційна скарга не приймається до розгляду і повертається судом також, якщо, зокрема, касаційна скарга подана особою, яка не має процесуальної дієздатності, не підписана, підписана особою, яка не має права її підписувати, або особою, посадове становище якої не зазначено.
Касаційна скарга  ОСОБА_4 , яка підписана та подана ОСОБА_2 , не відповідає вимогам частини третьої статті 392 ЦПК України, оскільки підписана особою, яка не має права її підписувати.
Відповідно до частини першої статті 12 Закону України «Про адвокатуру та адвокатську діяльність» особі, яка склала присягу адвоката України, радою адвокатів регіону у день складення присяги безоплатно видаються свідоцтво про право на заняття адвокатською діяльністю та посвідчення адвоката України.
Зазначене дає підстави вважати, що статус особи, як адвоката може підтверджуватись свідоцтвом про право на заняття адвокатською діяльністю або посвідченням адвоката України.
Аналіз доданої до касаційної скарги довіреності від 02 червня 2022 року свідчить, що ОСОБА_2.уповноваженапредставляти інтереси  ОСОБА_1 .
Документів, що підтверджують статус представника особи, яка подає касаційну скаргу, як адвоката до касаційної скарги не додано.
Подана представником  ОСОБА_1 - ОСОБА_2 за довіреністю касаційна скарга на ухвалу Полтавського апеляційного суду від 31 жовтня2024 року не відповідає частині третій статті 131-2 та підпункту 11 пункту 16-1 розділу XV Перехідні положення Конституції України з таких підстав.
30 вересня 2016 року набрав чинності Закон України № 1401-VIII від 02 червня 2016 року «Про внесення змін до Конституції України (щодо правосуддя)».
За приписами частини третьої статті 131-2 Конституції України виключно адвокат здійснює представництво іншої особи в суді, а також захист від кримінального обвинувачення.
У підпункті 11 пункту 16-1 розділу XV Перехідні положення Конституції України закріплено, що представництво відповідно до пункту 3 частини першої статті 
131-1 та статті 131-2 цієї Конституції виключно прокурорами або адвокатами у Верховному Суді та судах касаційної інстанції здійснюється з 01 січня 2017 року. Представництво в суді у провадженнях, розпочатих до набрання чинності даним Законом, здійснюється за правилами, які діяли до набрання ним чинності, - до ухвалення у відповідних справах остаточних судових рішень, які не підлягають оскарженню.
У статті 8 Конституції України встановлено, що Конституція України має найвищу юридичну силу. Закони та інші нормативно-правові акти приймаються на основі Конституції України і повинні відповідати їй. Норми Конституції України є нормами прямої дії.
Приписи частини третьої статі 26 Закону України «Про адвокатуру та адвокатську діяльність» передбачено, що повноваження адвоката як захисника або представника в господарському, цивільному, адміністративному судочинстві, кримінальному провадженні, розгляді справ про адміністративні правопорушення, а також як уповноваженого за дорученням у конституційному судочинстві підтверджуються в порядку, встановленому законом. 
Отже, з 01 січня 2017 року представництво у Верховному Суді у справах, провадження у яких розпочате після 30 вересня 2016 року, має здійснюватися адвокатами.
Підписання та/або подання касаційної скарги є процесуальними формами реалізації повноважень із представництва, яке має здійснюватися адвокатами.
За відсутності ордера, довіреність повинна містити інформацію, що повноваження на представництво в суді надано саме адвокату, а не громадянину.
Зі змісту доданої копії довіреності від 02 червня 2022 року не вбачається, що повноваження з представництва  ОСОБА_1 надано саме адвокату ОСОБА_2., тобто довіреність сама собою не є доказом, що підтверджує повноваження адвоката, а також не свідчить про те, що у відносинах з довірителями ОСОБА_2.як представник за довіреністю виступає в статусі адвоката. 
За змістом частини 1 статті 58 ЦПК України сторона, третя особа, а також особа, якій законом надано право звертатися до суду в інтересах іншої особи, може брати участь у судовому процесі особисто (самопредставництво) та (або) через представника.
Представником у суді може бути адвокат або законний представник. Під час розгляду спорів, що виникають з трудових відносин, а також справ у малозначних спорах (малозначні справи) представником може бути особа, яка досягла вісімнадцяти років, має цивільну процесуальну дієздатність, за винятком осіб, визначених у статті 61 цього Кодексу (частини 1 та 2 статті 60 ЦПК України).
Згідно із пунктом 2 частини 6 статі 19 ЦПК України, для цілей цього Кодексу малозначними справами, серед іншого, є справи незначної складності, визнані судом малозначними, крім справ, які підлягають розгляду лише за правилами загального позовного провадження, та справ, ціна позову в яких перевищує вісімдесят розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.
За змістом пункту 2 частини 4 статті 274 ЦПК України у порядку спрощеного позовного провадження не можуть бути розглянуті справи у спорах щодо спадкування.
При виборі і застосуванні норми права до спірних правовідносин суд враховує висновки щодо застосування відповідних норм права, викладені в постановах Верховного Суду (частина четверта статті 263 ЦПК України).
Подібні висновки зроблені в постанові Верховного Суду в складі колегії суддів Першої судової палати Касаційного цивільного суду від 26 травня 2021 року в справі № 667/7582/15-ц (провадження № 61-303св20).
Касаційна скарга  ОСОБА_1 , яка подана  ОСОБА_2. , не відповідає вимогам частини третьої статті 392 ЦПК України, оскільки підписана особою, яка не має права її підписувати. 
На підставі викладеного, згідно з пунктом 1 частини четвертої статті 393 ЦПК України касаційна скарга представника ОСОБА_1 - ОСОБА_2. на ухвалу Полтавського апеляційного суду від 31 жовтня 2024 року підлягає поверненню у зв`язку з тим, що підписана особою, яка не має права її підписувати.
Керуючись статтею 393 ЦПК України,
УХВАЛИВ:
Касаційну скаргу представника ОСОБА_1 - ОСОБА_2 на ухвалу Полтавського апеляційного суду від 31 жовтня 2024 року в справі за позовом   ОСОБА_1 до Миргородської міської ради Полтавської області, треті особи: приватний нотаріус Миргородського районного нотаріального округу Полтавської області Пазинич Реслан Вікторович, ОСОБА_2 , про визначення додаткового строку для прийняття спадщини повернути заявнику.
Ухвала суду касаційної інстанції набирає законної сили з моменту її підписання та оскарженню не підлягає.
Судді:                                                                                                             О. М. Ситнік
                                                                                                                  В. М. Ігнатенко
                                                                                                                         І. М. Фаловська