УХВАЛА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
 
05 березня 2025 року
м. Київ
 
справа № 687/841/24
провадження № 61-2298ск25
 
Верховний Суд у складі колегії суддів Другої судової палати Касаційного цивільного суду: Краснощокова Є. В. (суддя-доповідач), Гудими Д. А., Пархоменка П. І., вирішуючи питання про відкриття касаційного провадження за касаційною скаргою  ОСОБА_1  на постанову Хмельницького апеляційного суду від 23 січня 2025 року у справі за заявою ОСОБА_1 про перегляд рішення Чемеровецького районного суду Хмельницької області від 30 серпня 2021 року у справі №687/423/21 у зв`язку з нововиявленими обставинами,
ВСТАНОВИВ:
У травні 2021 року ОСОБА_1 звернувся до суду з позовом до АТ «Хмельницькобленерго» про зобов`язання вчинити дії та відшкодувати завдану матеріальну шкоду.
Рішенням Чемеровецького районного суду Хмельницької області від 30 серпня 2021 рокуу справі №687/423/21, залишеним без змін постановою Хмельницького апеляційного суду від 21 грудня 2021 року, у задоволенні позову відмовлено.
У липні 2024 року ОСОБА_1 звернувся до суду із заявою про перегляд рішення Чемеровецького районного суду Хмельницької області від 30 серпня 2021 рокуу справі №687/423/21 у зв`язку з нововиявленими обставинами.
Ухвалою Чемеровецького районного суду Хмельницької області від 14 жовтня 2024 року, залишеною без змін постановою Хмельницького апеляційного суду від 23 січня 2025 року, у задоволенні заяви ОСОБА_1 відмовлено.
Судові рішення мотивовані тим, що заявник у заяві про перегляд судового рішення за нововиявленими обставинами послався на те, що працівниками Чемеровецького РЕМ без будь-яких правових підстав було здійснено роботи по обрізанню гілок дерев з метою очистки повітряної лінії електропередачі на вул. Кухара в смт. Чемерівці Кам`янець-Подільського району Хмельницької області, що здійснювались в межах охоронної зони, в тому числі біля присадибної ділянки, яка належить заявнику на праві власності. Судом не досліджено належним чином докази завдання його майну шкоди, не було проведено огляд доказів за їх місцезнаходженням, не долучено до матеріалів справи свідоцтва про право на спадщину за законом 13 березня 2018 року, копії технічної документації з землеустрою щодо встановлення меж земельної ділянки в натурі що є необґрунтованою відмовою у прийнятті доказів. На час розгляду справи заявнику не було відомо про кримінальну відповідальність за порушення недоторканості житла, передбаченої частиною першою статті 162 КК України, якою не допускається порушення меж присадибної ділянки, які судом не було взято до уваги при винесенні рішення, що, на думку заявника, є нововиявленою обставиною.
Обставини, на які посилається апелянт як на нововиявлені, є загальною, публічною доступною інформацією, відповідно не є доказами та не спростовують факти, покладені в основу судового рішення, ці обставини не можуть вплинути на юридичну оцінку обставин, здійснену судом у судовому рішенні, а тому такі обставини не є нововиявленими згідно з пунктом 1 частини другої статті 423 ЦПК України. Фактично посилання заявника зводяться до незгоди з рішенням Чемеровецького районного суду Хмельницької області від 30 серпня 2021 року, переоцінки досліджених судом при розгляді справи по суті доказів, а тому не можуть розцінюватись як нововиявлені обставини.
Окремою ухвалою Хмельницького апеляційного суду від 23 січня 2025 року доведено до відома голови Чемеровецького районного суду Хмельницької області та керівника апарату Чемеровецького районного суду Хмельницької області інформацію (щодо помилково сформованої судом першої інстанції справи за новим єдиним унікальним номером № 687/423/21) для вжиття заходів з метою недопущення в подальшому аналогічних помилок при виконанні вимог цивільно-процесуального законодавства, Інструкції з діловодства у місцевих та апеляційних судах України, Положення про автоматизовану систему документообігу суду.
20 лютого 2025 року засобами поштового зв`язку ОСОБА_1 подав до Верховного Суду касаційну скаргу, у якій просить скасувати судові рішення, справу направити на новий розгляд до суду першої інстанції.
Касаційна скарга мотивована тим, що про кримінальну відповідальність, передбачену частиною першою статті 162 КК України, заявнику стало відомо після 20 березня 2024 року, коли Чемеровецький районний суд Хмельницької області повідомив поліцію про факт порушення недоторканості житла. Без належного повідомлення та за відсутності заявника працівниками АТ «Хмельницькобленерго» проведено роботи з обрізання гілок на його земельній ділянці, внаслідок чого було знищено належні йому дерева.
У відкритті касаційного провадження слід відмовити з таких мотивів.
Відповідно до частини першої статті 423 ЦПК України рішення, постанова або ухвала суду, якими закінчено розгляд справи, що набрали законної сили, можуть бути переглянуті за нововиявленими або виключними обставинами.
У пункті 1 частини другої статті 423 ЦПК України встановлено, що підставами для перегляду судового рішення за нововиявленими обставинами є істотні для справи обставини, що не були встановлені судом та не були і не могли бути відомі особі, яка звертається із заявою, на час розгляду справи.
Нововиявлені обставини - це юридичні факти, які мають істотне значення для розгляду справи та існували на час розгляду справи, але не були і не могли бути відомі заявнику, а також обставини, які виникли після набрання судовим рішенням законної сили та віднесені законом до нововиявлених обставин.
Тлумачення пункту 1 частини другої статті 423 ЦПК України свідчить, що нововиявленими обставинами є обставини, які: існували на час розгляду справи, не могли бути відомі заявникові на час розгляду справи; є істотними для розгляду справи, тобто належать до предмета доказування у справі та можуть вплинути на висновки суду про права та обов`язки осіб, які беруть участь у справі. Обставини, які вважаються нововиявленими, повинні одночасно відповідати цим вимогам.
Нововиявлені обставини мають підтверджуватися фактичними даними (доказами), що в установленому порядку спростовують факти, покладені в основу судового рішення. Суд має право скасувати судове рішення у зв`язку з нововиявленими обставинами лише за умови, що ці обставини можуть вплинути на юридичну оцінку обставин, здійснену судом у судовому рішенні, що переглядається.
Необхідно розрізняти нові докази та докази, якими підтверджуються нововиявлені обставини, оскільки нові докази не можуть бути підставою для перегляду судового рішення у зв`язку з нововиявленими обставинами. Процесуальні недоліки розгляду справи (зокрема, неповне встановлення фактичних обставин справи) не вважаються нововиявленими обставинами, проте можуть бути підставою для перегляду судового рішення в апеляційному або касаційному порядку.
Європейський суд з прав людини зазначив, що одним із фундаментальних аспектів верховенства права є принцип юридичної визначеності, який передбачає повагу до принципу res judicata - принципу остаточності рішень суду. Цей принцип наголошує, що жодна зі сторін не має права вимагати перегляду остаточного та обов`язкового рішення суду просто тому, що вона має на меті добитися нового слухання справи та нового її вирішення. Повноваження вищих судових органів стосовно перегляду мають реалізовуватися для виправлення судових помилок та недоліків судочинства, але не для здійснення нового судового розгляду. Перегляд не повинен фактично підміняти собою апеляцію, а сама можливість існування двох точок зору на один предмет не є підставою для нового розгляду. Винятки із цього принципу можуть мати місце лише за наявності підстав, обумовлених обставинами важливого та вимушеного характеру (PONOMARYOV v. UKRAINE, № 3236/03, § 40, ЄСПЛ, 03 квітня 2008 року).
Процедура скасування остаточного судового рішення у зв`язку із нововиявленими обставинами передбачає, що існує доказ, який раніше не міг бути доступний, однак він міг би призвести до іншого результату судового розгляду. Особа, яка звертається із заявою про скасування рішення, повинна довести, що в неї не було можливості представити цей доказ на остаточному судовому слуханні і що цей доказ є вирішальним. Ця процедура є характерною для правових систем багатьох держав-учасниць. Зазначена процедура сама по собі не суперечить принципу правової визначеності доти, доки вона використовується задля виправлення помилок, допущених під час здійснення правосуддя (PRAVEDNAYA v. RUSSIA, № 69529/01, § 27, 28, ЄСПЛ, 18 листопада 2004 року).
При виборі і застосуванні норми права до спірних правовідносин суд враховує висновки щодо застосування відповідних норм права, викладені в постановах Верховного Суду (частина четверта статті 263 ЦПК України).
У постанові Великої Палати Верховного Суду від 25 травня 2021 року у справі № 752/4995/17 (провадження № 14-41цс21) вказано, що:
«34. Процедура перегляду остаточного судового рішення за нововиявленими обставинами не є тотожною новому розгляду справи та не передбачає повторної оцінки всіх доводів сторін. Суд має переглянути раніше ухвалене рішення лише в межах нововиявлених обставин. Підставою такого перегляду є не недоліки розгляду справи судом (незаконність та (або) необґрунтованість судового рішення, постанови чи ухвали, неправильне застосування судом норм матеріального права, порушення норм процесуального права), а те, що на час ухвалення рішення суд не мав можливості врахувати істотну обставину, яка могла суттєво вплинути на вирішення справи, оскільки її учасники не знали про цю обставину та, відповідно, не могли підтвердити її у суді. Тобто перегляд справи у зв`язку з нововиявленими обставинами спрямований не на усунення судових помилок, а на перегляд судового рішення у вже розглянутій справі з урахуванням обставини, про існування якої стало відомо після ухвалення такого рішення (див. постанову Великої Палати Верховного Суду у справі № 19/028-10/13 від 30 червня 2020 року (пункти 7.4-7.5)).
34.1.1. Нововиявлені обставини - це юридичні факти, які мають істотне значення для розгляду справи, існували на час її розгляду, але не були і не могли бути відомі заявнику, а також обставини, які виникли після набрання судовим рішенням законної сили та віднесені законом до нововиявлених обставин. Питання про те, які обставини вважати істотними, є оціночним. Суд вирішує його у кожному конкретному випадку з урахуванням того, чи ці обставини могли спростувати факти, покладені в основу судового рішення, та вплинути на висновки суду під час його ухвалення так, що якби вказана обставина була відома особам, які беруть участь у справі, то зміст судового рішення був би іншим (див. постанову Верховного Суду у складі колегії суддів Першої судової палати Касаційного цивільного суду від 21 жовтня 2020 року у справі № 726/938/18).
35. Згідно з пунктом 1 частини другої статті 423 ЦПК України нововиявленими є обставини, які: входять до предмета доказування у відповідній справі; обґрунтовують вимоги або заперечення сторін; можуть вплинути на висновки суду про права й обов`язки її учасників або мають інше істотне значення для правильного вирішення спору; існували на час розгляду справи, рішення в якій переглядається; спростовують фактичні дані, покладені в основу такого рішення; не були встановлені, коли суд ухвалював це рішення; не були та не могли бути відомі на час розгляду справи особі, яка звертається із заявою про перегляд рішення; стали відомими тільки після його ухвалення (див. постанову Великої Палати Верховного Суду у справі № 127/10129/17 від 22 січня 2019 року (пункт 26)).
36. Не є нововиявленою обставина, яка ґрунтується на переоцінці доказів, які вже оцінив суд у процесі розгляду справи. Крім того, судове рішення не можна переглядати у зв`язку з нововиявленими обставинами у разі, якщо обставини, передбачені частиною другою статті 423 ЦПК України, відсутні, а також якщо обставини, визначені частиною другою статті 423 ЦПК України, були або могли бути відомі заявникові на час розгляду справи (див. зазначену постанову у справі № 127/10129/17 (пункти 27, 28)).
37. Не належать до нововиявлених нові обставини, які виникли або змінилися після ухвалення судом рішення, новий доказ або нове обґрунтування позовних вимог чи заперечень проти позову. Не може вважатися нововиявленою обставина, яка ґрунтується на переоцінці тих доказів, які вже оцінювали суди під час розгляду справи (див. постанову Великої Палати Верховного Суду у справі № 9901/819/18 від 14 квітня 2021 року (пункт 6.38))».
Виникнення нових або зміна обставин після вирішення спору не можуть бути підставою для зміни або скасування судового рішення. He вважаються нововиявленими обставинами нові докази, які виявлені після постановлення рішення суду, а також зміна правової позиції суду в інших подібних справах (див., зокрема, постанови Верховного Суду в складі колегії суддів Першої судової палати Касаційного цивільного суду від 20 травня 2019 року в справі № 761/11351/16-ц, Верховного Суду в складі колегії суддів Другої судової палати Касаційного цивільного суду від 22 лютого 2023 року в справі № 299/883/17 та від 21 червня 2024 року в справі № 752/21538/20).
Суди встановили, що наведені заявником обставини не є нововиявленими, оскільки фактично зводяться до незгоди з рішенням Чемеровецького районного суду Хмельницької області від 30 серпня 2021 року, переоцінки досліджених судом при розгляді справи по суті доказів, а процесуальні недоліки розгляду справи могли бути підставою для перегляду судового рішення.
За таких обставин суди зробили обґрунтований висновок про відмову у задоволенні заяви про перегляд судового рішення за нововиявленими обставинами.
Аналіз змісту касаційної скарги та оскаржених судових рішень свідчить, що правильне застосовування судами норм права є очевидним, а касаційна скарга - необґрунтованою.
Європейський суд з прав людини зауважує, що спосіб, у який стаття 6 Конвенції застосовується до апеляційних та касаційних судів, має залежати від особливостей процесуального характеру, а також до уваги мають бути взяті норми внутрішнього законодавства та роль касаційних судів у них. Вимоги до прийнятності апеляції з питань права мають бути більш жорсткими ніж для звичайної апеляційної скарги. З  урахуванням особливого характеру ролі Верховного Суду, як касаційного суду, процедура, яка застосовується у Верховному Суді може бути більш формальною (LEVAGES PRESTATIONS SERVICES v. FRANCE, № 21920/93, § 45, ЄСПЛ, від 23 жовтня 1996 року; BRUALLA GOMEZ DE LA TORRE v. SPAIN, № 26737/95, § 37, 38, ЄСПЛ, від 19  грудня 1997 року).
Відповідно до частини четвертої статті 394 ЦПК України у разі оскарження ухвали (крім ухвали, якою закінчено розгляд справи) суд може визнати касаційну скаргу необґрунтованою та відмовити у відкритті касаційного провадження, якщо правильне застосування норми права є очевидним і не викликає розумних сумнівів щодо її застосування чи тлумачення. 
Керуючись статтями 260, 394 ЦПК України, Верховний Суд у складі колегії суддів Другої судової палати Касаційного цивільного суду
УХВАЛИВ:
Відмовити у відкритті касаційного провадження за касаційною скаргою  ОСОБА_1 на постанову Хмельницького апеляційного суду від 23 січня 2025 року у справі № 687/841/24.
Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання та оскарженню не підлягає.

Судді                                                                                      Є. В. Краснощоков
                                                                                              
Д. А. Гудима
 
П. І. Пархоменко