ПІВНІЧНИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД      
вул. Шолуденка, буд. 1, літера А, м. Київ, 04116 (044) 230-06-58 inbox@anec.court.gov.ua 

ПОСТАНОВА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

"11" лютого 2025 р.                                 Справа № 911/860/24

Північний апеляційний господарський суд у складі колегії суддів: 
головуючого:           Демидової А.М.
суддів:            Ходаківської І.П. 
          Владимиренко С.В. 
 
за участю секретаря судового засідання: Мельничука О.С.
за участю представників учасників справи:
від позивача: Крикун А.С., Красноштан А.Є.       
від відповідача: не з`явився
розглянувши у відкритому судовому засіданні апеляційну скаргу Товариства з обмеженою відповідальністю "Буд Пром Лайн"
на рішення Господарського суду міста Києва від 03.10.2024 (повний текст рішення складено та підписано 14.10.2024) (суддя Павленко Є.В.)
у справі № 911/860/24 Господарського суду міста Києва
за позовом Комунального підприємства "Керуюча компанія з обслуговування житлового фонду Подільського району міста Києва"
до Товариства з обмеженою відповідальністю "Буд Пром Лайн"
про стягнення 546 409,48 грн

ВСТАНОВИВ:

Короткий зміст і підстави позовних вимог
Комунальне підприємство "Керуюча компанія з обслуговування житлового фонду Подільського району міста Києва" (позивач) звернулося до Господарського суду Київської області з позовом до Товариства з обмеженою відповідальністю "Буд Пром Лайн" про стягнення 546 409,48 грн, з яких: 346 495,18 грн - пеня, 199 914,30 грн - штраф.
Позовні вимоги обґрунтовані неналежним виконанням відповідачем своїх зобов`язань у частині повного та своєчасного виконання робіт за договором підряду № 510/2 від 05.10.202/3 (далі - Договір).
Ухвалою Господарського суду Київської області від 15.04.2024 у справі № 911/860/24 позовну заяву Комунального підприємства "Керуюча компанія з обслуговування житлового фонду Подільського району міста Києва" до Товариства з обмеженою відповідальністю "Буд Пром Лайн" про стягнення 546 409,48 грн та додані до неї документами передано за підсудністю до Господарського суду міста Києва.
Короткий зміст рішення місцевого господарського суду та мотиви його ухвалення
Рішенням Господарського суду міста Києва від 03.10.2024 у справі № 911/860/24 позов задоволено та стягнуто з Товариства з обмеженою відповідальністю "Буд Пром Лайн" на користь Комунального підприємства "Керуюча компанія з обслуговування житлового фонду Подільського району міста Києва" 346 495,18 грн пені, 199 914,30 грн штрафу та 8 196,14 грн  судового збору.
Рішення суду мотивовано тим, що матеріалами справи підтверджується і відповідачем не спростовано належними та допустимими доказами факт порушення строків виконання робіт, обумовлених Договором. При цьому, за висновком суду першої інстанції, відповідачем не доведено підстав для застосування положень ст. 233 Господарського кодексу України (далі - ГК України) та ст. 551 Цивільного кодексу України (далі - ЦК України) щодо зменшення розміру неустойки.
Короткий зміст вимог апеляційної скарги та узагальнення її доводів          
Не погодившись із рішенням Господарського суду міста Києва 03.10.2024 у справі                      № 911/860/24, Товариство з обмеженою відповідальністю "Буд Пром Лайн" звернулося до Північного апеляційного господарського суду з апеляційною скаргою, в якій просить його скасувати як таке, що ухвалене з порушенням норм матеріального та процесуального права, зокрема, ст. 3, 13 ЦК України і ст. 231, 233 ГК України, та прийняти нове, яким у задоволенні позовних вимог відмовити повністю.
Зокрема, скаржник зазначає, що:
- будівельні роботи були виконані в межах встановлених строків, про що було повідомлено позивача, проте останній своїх представників для прийому виконаних робіт не направив та не підписав акти прийому-передачі;
- суд застосував до відповідача штраф, який умовами Договору не передбачений;
- розмір штрафу є неспівмірним з обсягом невиконаних робіт.
Дії суду апеляційної інстанції щодо розгляду апеляційної скарги по суті
Ухвалою Північного апеляційного господарського суду від 09.12.2024 (колегія суддів у складі: головуючого Демидової А.М., суддів Ходаківської І.П., Владимиренко С.В.) відкрито апеляційне провадження за апеляційною скаргою Товариства з обмеженою відповідальністю "Буд Пром Лайн" на рішення Господарського суду міста Києва від 03.10.2024 у справі               № 911/860/24; розгляд апеляційної скарги призначено на 04.02.2025 о 10:40; встановлено строк для подання відзиву на апеляційну скаргу, пояснень, клопотань, заперечень - до 03.01.2025.
Ухвалою Північного апеляційного господарського суду від 04.02.2025 продовжено строк розгляду апеляційної скарги Товариства з обмеженою відповідальністю "Буд Пром Лайн" на рішення Господарського суду міста Києва від 03.10.2024 у справі № 911/860/24; розгляд апеляційної скарги відкладено на 11.02.2025 об 11:15.
Позиції учасників справи
Позивач подав до Північного апеляційного господарського суду відзив на апеляційну скаргу, в якому просить суд залишити її без задоволення, а оскаржуване рішення суду - без змін, посилаючись на те, що відповідачем не надано доказів виконання робіт у встановлені Договором строки, факт невиконання відповідачем робіт у повному обсязі підтверджується актами оцінки готовності захисної споруди цивільного захисту, складеними за участю представників ДСНС, відділу муніципальної безпеки Подільської районної у місті Києві державної адміністрації та позивача, якими підтверджено непрацездатний стан вказаної будівлі.
Явка представників учасників справи
У судове засідання 11.02.2025 з`явились представники позивача.
Представник відповідача (скаржника) в судове засідання 11.02.2025 не з`явився.
Усі учасники справи належним чином повідомлені судом про дату, час та місце судового засідання.
Зважаючи на викладене та враховуючи, що явка представників сторін у судове засідання обов`язковою не визнавалась, а неявка в судове засідання представника відповідача не перешкоджає всебічному, повному та об`єктивному розгляду всіх обставин справи, враховуючи аргументи апеляційної скарги і доказове наповнення матеріалів справи, колегія суддів вважає за можливе здійснити перегляд оскаржуваного судового акта в апеляційному порядку без участі в судовому засіданні представника відповідача.
У судовому засіданні представники позивача проти апеляційної скарги заперечували і просили суд залишити її без задоволення.
Обставини справи, встановлені судом першої інстанції та перевірені судом апеляційної інстанції
Відповідно до умов договору підряду № 510/2 від 05.10.2023, укладеного між Комунальним підприємством "Керуюча компанія з обслуговування житлового фонду Подільського району міста Києва" як замовником та Товариством з обмеженою відповідальністю "Буд Пром Лайн" як підрядником (Договір), замовник доручив, а підрядник взяв на себе зобов`язання забезпечити в межах кошторисної документації та умов Договору на виконання робіт з "Капітальний ремонт приміщення сховища цивільного захисту за адресою: проспект Георгія Гонгадзе, 7-А у Подільському районі м. Києва за кодом ДК 021-2015 (CPV) 45450000-6: Інші завершальні будівельні роботи", відповідно до Кошторисних норм України, Настанови з визначення вартості будівництва (далі - будівельні роботи) (п. 1.1 Договору).
Згідно з п. 1.3 Договору виконання будівельних робіт здійснюється підрядником відповідно до Календарного графіка (додаток № 4) та затвердженої проектно-кошторисної документації, у кількості та за цінами, що визначені Переліком основних матеріальних ресурсів (додаток № 5), у відповідності зі Зведеним кошторисним розрахунком вартості будівництва (додаток № 6) та Договірною ціною (додаток № 2), а замовник зобов`язується прийняти та оплатити виконані будівельні роботи. Фінансування здійснюється у відповідності до Плану фінансування будівельних робіт на 2023 рік (додаток № 7).
Відповідно до п. 2.1, 2.2 Договору строки виконання робіт за цим Договором визначені Календарним графіком виконання робіт (додаток № 4) та встановлюються з 05.10.2023 по 31.12.2023. Підрядник розпочинає виконання робіт не пізніше трьох днів з дати підписання Договору.
Датою закінчення робіт за Договором вважається дата їх прийняття замовником, що засвідчується підписанням довідки про вартість виконаних робіт (форма КБ-3) та актів приймання виконаних робіт (форма КБ-2в) (п. 2.5 Договору).
Відповідно до п. 3.1 Договору його ціна є твердою і відповідно до Договірної ціни (додаток № 2) та Переліку основних матеріальних ресурсів (додаток № 5) на будівельні роботи складає 5 495 042,04 грн з ПДВ.
Пунктами 5.1 та 6.1 Договору погоджено, що забезпечення будівельних робіт проектно-кошторисною документацією покладається на замовника. Забезпечення будівельних робіт матеріалами, устаткуванням/обладнанням здійснює підрядник за цінами, наведеними в Локальних кошторисах (додаток № 3), у відповідності до проектно-кошторисної документації.
Відповідно до п. 8.12 та 8.16 Договору в разі виявлення невідповідності виконаних робіт встановленим вимогам, замовник приймає рішення про усунення підрядником допущених недоліків за рахунок та силами підрядника або про зупинення виконання робіт. Не допускається кількісне чи якісне погіршення умов предмета Договору за винятком зменшення обсягів закупівлі та суми Договору, залежно від реального фінансування видатків замовника.
Пунктом 10.1 Договору передбачено, що розрахунки здійснюються замовником у безготівковому порядку на підставі підписаного акта приймання виконаних будівельних робіт та довідки про вартість виконаних будівельних робіт.
У п. 11.1, 11.4-11.6 та 11.9 Договору погоджено, що приймання-передача закінчених будівельних робіт (об`єкта будівництва) проводиться у порядку, встановленому Загальними умовами укладення та виконання договорів підряду в капітальному будівництві, що затверджені постановою Кабінету Міністрів України від 01.08.2005 № 668, іншими нормативними актами та договором підряду. Передача виконаних робіт (об`єкта будівництва) підрядником і приймання їх замовником оформлюється актом про виконані роботи. Якщо нормативними актами та договором підряду передбачено проведення попередніх випробувань закінчених робіт (об`єкта  будівництва), або таке випробовування викликане характером цих робіт, їх приймання-передача проводиться у разі позитивного результату попереднього випробування. У разі виявлення в процесі приймання-передачі закінчених робіт (об`єкта будівництва) недоліків, допущених з вини підрядника, він у визначений замовником строк зобов`язаний усунути їх і повторно повідомити замовника про готовність до передачі закінчених робіт (об`єкта будівництва). Підписання акта приймання-передачі є підставою для проведення остаточних розрахунків між сторонами.
У п. 13.3 Договору встановлено зобов`язання підрядника виконувати будівельні роботи якісно і своєчасно, у відповідності із цим Договором (Календарним графіком (додаток № 4), будівельними нормами і правилами.
Додатком № 4 до Договору погоджено Календарний графік на виконання обумовлених Договором робіт, відповідно до якого підрядник зобов`язався виконати: загальнобудівельні роботи, водопостачання, каналізацію, опалення, вентиляцію, електротехнічні рішення, систему пожежної сигналізації (головний корпус, пусконалагоджувальні роботи), загальною вартістю 4 358 042,04 грн - до 01.12.2023; технологічне обладнання об`єкта, загальною вартістю 1 137 000,00 грн - до 31.12.2023.
Строк дії Договору - з дня його підписання сторонами й до 31.12.2023, але в будь-якому разі до повного виконання сторонами зобов`язань за цим Договором. Закінчення терміну цього Договору не звільняє сторони від відповідальності за його порушення, яке мало місце під час  дії цього Договору (п. 17.1, 17.2 Договору).
На виконання умов Договору відповідачем виконано, а позивачем прийнято будівельні роботи  згідно з актом приймання виконаних будівельних робіт за листопад 2023 року від 29.11.2023 № 1 на суму 587 656,23 грн: загальнобудівельні роботи - частково, водопостачання та каналізація - частково, опалення та вентиляція - частково, електротехнічні рішення - частково, система пожежної сигналізації - частково; згідно з актом приймання виконаних будівельних робіт за грудень 2023 року від 27.12.2023 № 2 на загальну суму  2 051 467,25 грн: загальнобудівельні роботи - не в повному обсязі, водопостачання та каналізація - частково, опалення та вентиляція - частково, електротехнічні рішення - в повному обсязі (завершено), система пожежної сигналізації - в повному обсязі (завершено), придбано устаткування та меблі. Вказані акти підписані уповноваженими представниками сторін та скріплені їх печатками без жодних заперечень та зауважень щодо викладених у них обставин.
Листами від 27.11. 2023 № 106/63-3913 та від 22.12.2023 № 106/63-4227 позивач звертався до відповідача з вимогою закінчити виконання робіт за Договором у строк до 31.12.2023.
Однак, відповідачем залишку обумовлених Договором робіт у повному обсязі в установлений строк, у тому числі передбачених пунктом 2.5 Договору, не виконано, у зв`язку із чим позивач листом 12.01.2024 направив на адресу відповідача претензію № 106/63-136 з вимогою сплатити передбачені Договором штрафні санкції за порушення умов вказаного правочину. 
Однак, зазначена претензія залишена відповідачем без відповіді та задоволення, що і стало підставою для звернення Комунальним підприємством "Керуюча компанія з обслуговування житлового фонду Подільського району міста Києва" з позовом у даній справі. 
Штрафні санкції за порушення відповідачем умов Договору в частині повного та своєчасного виконання робіт на нараховано позивачем у загальному розмірі 546 409,48 грн, з яких:          199 914,30 грн - штраф у розмірі 7 % від вартості невиконаних будівельних робіт на загальну суму 2 855 918,56 грн; 346 495,18 грн - пеня, з яких: 98 030,14 грн - пеня, нарахована за період з 01.12.2023 по 26.12.2023 на суму боргу в розмірі 3 770 385,81 грн; 248 465,04 грн - пеня, нарахована за період з 27.12.2023 по 22.03.2024 на суму боргу в розмірі                                   2 855 918,56 грн.
Мотиви та джерела права, з яких виходить суд апеляційної інстанції при ухваленні постанови
Згідно зі ст. 509 ЦК України та ст. 173 ГК України зобов`язанням є правовідношення, в якому одна сторона (боржник) зобов`язана вчинити на користь другої сторони (кредитора) певну дію (передати майно, виконати роботу, надати послугу, сплатити гроші тощо) або утриматися від певної дії, а кредитор має право вимагати від боржника виконання його обов`язку.
Пунктом 1 частини другої статті 11 ЦК України визначено, що підставами виникнення цивільних прав та обов`язків є, зокрема, договори та інші правочини.
Згідно із частиною першою статті 14 ЦК України цивільні обов`язки виконуються у межах, встановлених договором або актом цивільного законодавства.
Статтею 629 ЦК України передбачено, що договір є обов`язковим для виконання сторонами.
Частиною першою статті 837 ЦК України передбачено, що за договором підряду одна сторона (підрядник) зобов`язується на свій ризик виконати певну роботу за завданням другої сторони (замовника), а замовник зобов`язується прийняти та оплатити виконану роботу. 
Договір підряду може укладатися на виготовлення, обробку, переробку, ремонт речі або на виконання іншої роботи з переданням її результату замовникові (ч. 2 ст. 837 ЦК України).
Відповідно до ст. 850 ЦК України замовник зобов`язаний сприяти підрядникові у виконанні роботи у випадках, в обсязі та в порядку, встановлених договором підряду. У разі невиконання замовником цього обов`язку підрядник має право вимагати відшкодування завданих збитків, включаючи додаткові витрати, викликані простоєм, перенесенням строків виконання роботи, або підвищення ціни роботи. Якщо виконання роботи за договором підряду стало неможливим внаслідок дій або недогляду замовника, підрядник має право на сплату йому встановленої ціни з урахуванням плати за виконану частину роботи, за вирахуванням сум, які підрядник одержав або міг одержати у зв`язку з невиконанням замовником договору.
Згідно зі ст. 851 ЦК України підрядник має право не розпочинати роботу, а розпочату роботу зупинити, якщо замовник не надав матеріалу, устаткування або річ, що підлягає переробці, і цим створив неможливість виконання договору підрядником.
Як встановлено ч. 2 ст. 852 ЦК України, за наявності у роботі істотних відступів від умов договору підряду або інших істотних недоліків замовник має право вимагати розірвання договору та відшкодування збитків.
Відповідно до частини першої статті 530 ЦК України, якщо у зобов`язанні встановлений строк (термін) його виконання, то воно підлягає виконанню у цей строк (термін). 
Згідно зі ст. 525, 526 ЦК України та ч. 1 ст. 193 ГК України зобов`язання має виконуватися належним чином відповідно до умов договору та вимог цього Кодексу, інших актів цивільного законодавства, а за відсутності таких умов та вимог - відповідно до звичаїв ділового обороту або інших вимог, що звичайно ставляться. Одностороння відмова від зобов`язання або зміна його умов не допускається. 
Відповідно до приписів ст. 599 ЦК України зобов`язання припиняється виконанням, проведеним належним чином.
Матеріалами справи підтверджено, що роботи за Договором в обумовлений сторонами строк відповідачем не виконано.
Зокрема, судом враховано, що згідно з наявним у матеріалах справи актом про огляд приміщення сховища цивільного захисту на проспекті Георгія Гонгадзе, 7-А від 05.01.2024 № 1, складеного в присутності уповноважених представників позивача та відповідача (від підписання якого останній відмовився), а також представника Товариства з обмеженою відповідальністю "Спеціалізоване товариство технічного нагляду", вбачається, що: "в приміщенні сховища цивільного захисту за адресою: просп. Г.Гонгадзе, 7-А не змонтована система вентиляції у повному обсязі. Вентиляційне обладнання та повітропроводи не під`єднано  до захисної системи заземлення. Станом на 05.01.2024 року вентиляційна система у всіх приміщеннях сховища перебуває в непрацездатному стані. Пунктом 11.5 договору підряду від 05.10.2023 року № 510/2 та нормативними актами передбачено проведення попередніх випробовувань закінчених робіт по монтажу системи вентиляції сховища, тому що таке випробовування викликане характером цих робіт, після чого їх приймання-передача проводиться у разі позитивного результату випробовування. Підрядною організацією ТОВ "Буд Пром Лайн" такі випробовування не проводились і акти випробовування системи вентиляції сховища не надані. Відсутнє погодження авторського нагляду на зміну каналізаційного обладнання (насоса для відкачування каналізаційних стоків). Висновки: будівельні роботи в приміщенні сховища цивільного захисту за адресою: просп. Г.Гонгадзе, 7-А підрядною організацією ТОВ "Буд Пром Лайн" згідно договору підряду від 05.10.2023 № 510/2 не виконані у повному обсязі.".
Також, відповідно до актів оцінки стану готовності захисної споруди цивільного захисту (сховища) № 111305: від 28.03.2024 та від 14.06.2024, складених за участі: провідного інспектора ВЗНС та ЗЦЗ Подільського РУ ГУ ДСНС України в місті Києві В. Копійки, головного спеціаліста відділу муніципальної безпеки Подільської районної у місті Києві державної адміністрації В.Турла, а також уповноважених осіб позивача, станом як на 28.03.2024, так і на 14.06.2024 в приміщенні за адресою: проспект Георгія Гонгадзе, 7-А у Подільському районі міста Києва, відповідачем не виконано всіх обумовлених Договором робіт. Виявлені недоліки зумовлюють обмежено працездатний стан вказаної захисної споруди.
Крім того, судом першої інстанції встановлено, що в порушення приписів укладеного між сторонами Договору відповідачем не було передано позивачу за наслідками виконання обумовлених робіт виконавчу документацію по відповідному об`єкту в повному обсязі, зокрема: актів прихованих робіт, виконавчих схем на електротехнічні, водопровідні роботи, паспортів і сертифікатів на застосовані матеріали, пристрої та обладнання, актів заміру опор заземлення, актів заміру опор ізоляції електромереж (петля-фаза-нуль), актів пусконалагоджувальних робіт систем пожежної сигналізації та оповіщення, специфікації на встановлення металопластикових дверей. У зв`язку із цим, позивач у листі від 22.12.2023           № 106/63-4227 та претензії від 12.01.2024 № 106/63-136 вимагав від відповідача усунення відповідних недоліків.
Проте, вказані недоліки відповідачем усунені не були, докази передачі позивачу вказаної виконавчої документації матеріали справи не містять і відповідачем суду надані не були.
При цьому судом обґрунтовано не взято до уваги в якості доказу належного виконання відповідачем своїх зобов`язань за Договором надані відповідачем копії повідомлень про виконання робіт за договором від 30.12.2023 № 001/30/12/23/3, оскільки згідно з положеннями п. 2.5 Договору датою закінчення робіт вважається дата їх прийняття замовником на підставі підписаних сторонами довідки про вартість виконаних робіт (форма КБ-3) та актів приймання виконаних робіт (форма КБ-2в). Однак, передбачені пунктом 2.5 Договору документи в матеріалах справи відсутні й сторонами надані не були.
Відповідно до ст. 611 ЦК України у разі порушення зобов`язання настають правові наслідки, встановлені договором або законом, зокрема сплата неустойки.
За положеннями ст. 546 ЦК України виконання зобов`язання може забезпечуватися неустойкою.
Згідно зі ст. 549 ЦК України неустойкою (штрафом, пенею) є грошова сума або інше майно, які боржник повинен передати кредиторові у разі порушення боржником зобов`язання. Штрафом є неустойка, що обчислюється у відсотках від суми невиконаного або неналежно виконаного зобов`язання. Пенею є неустойка, що обчислюється у відсотках від суми несвоєчасно виконаного грошового зобов`язання за кожен день прострочення виконання.
Відповідно до ст. 231 ГК України законом щодо окремих видів зобов`язань може бути визначений розмір штрафних санкцій, зміна якого за погодженням сторін не допускається  (ч. 1). У разі якщо порушено господарське зобов`язання, у якому хоча б одна сторона є суб`єктом господарювання, що належить до державного сектора економіки, або порушення пов`язане з виконанням державного контракту, або виконання зобов`язання фінансується за рахунок Державного бюджету України чи за рахунок державного кредиту, штрафні санкції застосовуються, якщо інше не передбачено законом чи договором, у таких розмірах: за порушення умов зобов`язання щодо якості (комплектності) товарів (робіт, послуг) стягується штраф у розмірі двадцяти відсотків вартості неякісних (некомплектних) товарів (робіт, послуг); за порушення строків виконання зобов`язання стягується пеня у розмірі 0,1 відсотка вартості товарів (робіт, послуг), з яких допущено прострочення виконання за кожний день прострочення, а за прострочення понад тридцять днів додатково стягується штраф у розмірі семи відсотків вказаної вартості (ч. 2).
Частина друга статті 231 ГК України визначає уніфікований розмір штрафних санкцій за певні види правопорушень (порушення вимог щодо якості (комплектності) товарів (робіт, послуг), порушення строків виконання негрошового зобов`язання) у господарському зобов`язанні, в якому хоча б одна сторона є суб`єктом господарювання, що належить до державного сектора економіки, або порушення пов`язане з виконанням державного контракту, або виконання зобов`язання фінансується за рахунок Державного бюджету України чи за рахунок державного кредиту, якщо інше не передбачено законом або договором.
Аналогічна правова позиція викладена в постанові Верховного Суду в складі Касаційного господарського суду від 04.05.2023 у справі № 910/21298/21.
У п. 9.1 та 9.2 Договору встановлено, що фінансування будівельних робіт здійснюється за рахунок бюджетних коштів. Розрахунки за отримані товари, роботи і послуги здійснюються відповідно до статті 49 Бюджетного кодексу України (далі - БК України).
Відповідно до п. 14.2 Договору замовник бере бюджетні зобов`язання за цим Договором та здійснює видатки тільки в межах бюджетних асигнувань, встановлених кошторисом.
На інформаційній платформі "Прозорро" щодо публічної закупівлі UA-2023-09-06-005152-а, за результатами проведення якої було укладено Договір, у розділі "Умови оплати договору (порядок здійснення розрахунків)" зазначено, що розрахунки за отримані товари, роботи і послуги здійснюються відповідно до статті 49 БК України. 
Частина перша статті 49 глави 8 "Виконання державного бюджету України" БК України визначає, що розпорядник бюджетних коштів після отримання товарів, робіт і послуг відповідно до умов взятого бюджетного зобов`язання приймає рішення про їх оплату та надає доручення па здійснення платежу органу казначейства України, якщо інше не передбачено бюджетним законодавством, визначеним пунктом 5 частини 1 статті 4 цього Кодексу.
Відповідно до розпорядження Київської міської ради від 08.12.2022 № 5828/5869 "Про бюджет міста Києва на 2023 рік" головним розпорядником бюджетних коштів, виділених позивачу на фінансування обумовлених договором робіт, є Подільська районна в місті Києві державна адміністрація.
За приписами частини першої статті 1 Закону України "Про місцеві державні адміністрації" виконавчу владу в областях і районах, містах Києві та Севастополі здійснюють місцеві державні адміністрації. Місцева державна адміністрація є місцевим органом виконавчої влади і входить до системи органів виконавчої влади.
Статтею 18 Закону України "Про місцеві державні адміністрації" передбачено, що місцева державна адміністрація: подає в установленому порядку до органів виконавчої влади вищого рівня фінансові показники і пропозиції до проекту Державного бюджету України, пропозиції щодо обсягу коштів Державного бюджету України для їх розподілу між територіальними громадами, розмірів дотацій і субсидій, дані про зміни складу об`єктів, що підлягають бюджетному фінансуванню, баланс фінансових ресурсів для врахування їх при визначенні розмірів субвенцій, а також для бюджетного вирівнювання виходячи із забезпеченості мінімальних соціальних потреб; здійснює фінансування підприємств, установ та організацій освіти, культури, науки, охорони здоров`я, фізичної культури і спорту, соціального захисту населення, переданих у встановленому законом порядку в управління місцевій державній адміністрації вищими органами державної та виконавчої влади або органами місцевого самоврядування, що представляють спільні інтереси територіальних громад, а також заходів, пов`язаних із розвитком житлово-комунального господарства, благоустроєм та шляховим будівництвом, охороною довкілля та громадської безпеки і порядку, інших заходів, передбачених законодавством.
З урахуванням вищевикладеного, місцевий господарський суд дійшов обґрунтованого висновку про наявність правових підстав для застосування до спірних правовідносин приписів ч. 2 ст. 231 ГК України.
Крім того, відповідно до п. 14.4 Договору при затримці у виконанні робіт підрядник сплачує замовнику пеню в розмірі 0,1 відсотка вартості невиконання будівельних робіт за кожний день затримки. Сплата штрафних санкцій не звільняє сторону, яка їх сплатила, від виконань зобов`язань за цим Договором.
Перевіривши здійснені позивачем розрахунки заявлених до стягнення пені та штрафу, колегія суддів апеляційної інстанції погоджується з місцевим господарським судом, що такі розрахунки є арифметично правильними і відповідають вимогам чинного законодавства та положенням Договору.
Відтак, суд першої інстанції дійшов обґрунтованого висновку про наявність правових підстав для стягнення з відповідача штрафних санкцій у заявлених позивачем розмірах.
Щодо доводів скаржника про наявність підстав для зменшення неустойки, суд апеляційної інстанції зазначає таке .
Відповідно до ч. 1 ст. 233 ГК України у разі якщо належні до сплати штрафні санкції надмірно великі порівняно із збитками кредитора, суд має право зменшити розмір санкцій. При цьому повинно бути взято до уваги: ступінь виконання зобов`язання боржником; майновий стан сторін, які беруть участь у зобов`язанні; не лише майнові, але й інші інтереси сторін, що заслуговують на увагу.
Частиною третьою статті 551 ЦК України встановлено, що розмір неустойки може бути зменшений за рішенням суду, якщо він значно перевищує розмір збитків, та за наявності інших обставин, які мають істотне значення.
Зменшення неустойки (зокрема, штрафу) є протидією необґрунтованого збагачення однією з сторін за рахунок іншої; відповідає цивільно-правовим принципам рівності і балансу інтересів сторін; право на зменшення штрафу направлене на захист слабшої сторони договору, яка в силу зацікавленості в укладенні договору, монополістичного положення контрагенту на ринку, відсутності часу чи інших причин не має можливості оскаржити включення в договір завищених санкцій.
З урахуванням вищевикладеного, на підставі ч. 3 ст. 551 ЦК України та ч. 1 ст. 233 ГК України, а також виходячи з принципів добросовісності, розумності, справедливості та пропорційності, суд, в тому числі, і з власної ініціативи, може зменшити розмір неустойки (штрафу) до її розумного розміру.
Аналіз зазначених норм права дозволяє дійти висновку, що право суду зменшити заявлені до стягнення суми штрафних санкцій пов`язане з наявністю виняткових обставин, встановлення яких вимагає надання оцінки як поданим учасниками справи доказам та обставинам, якими учасники справи обґрунтовують наявність підстав для зменшення штрафних санкцій, так і запереченням інших учасників щодо такого зменшення. Обов`язок доведення існування обставин, які можуть бути підставою для зменшення розміру заявленої до стягнення суми пені, покладається на особу, яка заявляє відповідне клопотання.
Зменшення розміру неустойки є правом суду, а за відсутності в законі як переліку виняткових обставин, так і врегульованого розміру (відсоткового співвідношення) можливого зменшення штрафних санкцій, господарський суд, оцінивши надані сторонами докази та обставини справи, враховуючи загальні засади цивільного законодавства, передбачені ст. 3 ЦК України (справедливість, добросовісність, розумність) та з дотриманням правил ст. 86 ГПК України на власний розсуд, за внутрішнім переконанням, вирішує питання про наявність або відсутність у кожному конкретному випадку обставин, за яких можливе таке зменшення, та конкретний розмір зменшення неустойки.
Отже питання щодо зменшення розміру штрафних санкцій суд вирішує відповідно до ст. 86 ГПК України за наслідками аналізу, оцінки та дослідження конкретних обставин справи з огляду на фактично-доказову базу, встановлені судами фактичні обставини, що формують зміст правовідносин, умов конкретних правовідносин з урахуванням наданих сторонами доказів, тобто у сукупності з`ясованих ним обставин, що свідчать про наявність/відсутність підстав для вчинення зазначеної дії.
Подібний за змістом висновок щодо застосування норм права, а саме ст. 551 ЦК України та ст. 233 ГК України, неодноразово викладався  Верховним Судом у постановах, зокрема від 23.10.2019 у справі № 917/101/19, від 06.11.2019 у справі № 917/1638/18, від 17.12.2019 у справі № 916/545/19, від 13.01.2020 у справі № 902/855/18, від 14.01.2020 у справі № 911/873/19, від 10.02.2020 у справі № 910/1175/19, від 19.02.2020 у справі                     № 910/1303/19, від 26.02.2020 у справі № 925/605/18, від 17.03.2020 № 925/597/19, від 18.06.2020 у справі № 904/3491/19, від 14.04.2021 у справі № 922/1716/20.
У постановах від 12.06.2019 у справі № 904/4085/18 та від 09.10.2019 у справі                          № 904/4083/18 Верховний Суд також зазначив, що зменшення розміру пені є правом суду, яке може бути реалізоване ним у кожному конкретному випадку за наслідками оцінки обставин справи, наведених учасниками справи обґрунтувань та дослідження доказів.
Необхідно зауважити, що у вирішенні питання про можливість зменшення неустойки суд бере до уваги майновий стан сторін і оцінює співвідношення розміру заявлених штрафних санкцій, зокрема, з розміром збитків кредитора, враховує інтереси обох сторін. Майновий стан сторін та соціальна значущість підприємства мають значення для вирішення питання про зменшення пені.
Господарський суд об`єктивно оцінює, чи є даний випадок винятковим, виходячи з інтересів сторін, які заслуговують на увагу, ступеня виконання зобов`язання, причини (причин) неналежного виконання або невиконання зобов`язання, незначності прострочення виконання, наслідків порушення зобов`язання, невідповідності розміру стягуваної неустойки (штрафу, пені) таким наслідкам, поведінки винної сторони (в тому числі вжиття чи невжиття нею заходів до виконання зобов`язання).
Вказану правову позицію викладено в постанові Верховного Суду від 04.05.2018 у справі         № 908/1453/17.
Разом із тим, приймаючи рішення про зменшення неустойки, суд також повинен виходити із того, що одним із завдань неустойки є стимулювання належного виконання договірних зобов`язань, при цьому надмірне зменшення розміру пені фактично нівелює мету існування неустойки як цивільної відповідальності за порушення зобов`язання, що, у свою чергу, може розцінюватися як спосіб уникнення відповідальності та призведе до порушення балансу інтересів сторін.
Як було роз`яснено Великою Палатою Верховного Суду в постанові від 18.03.2020 у справі № 902/417/18, якщо відповідальність боржника перед кредитором за неналежне виконання обов`язку щодо своєчасного розрахунку не обмежена жодними межами, а залежить виключно від встановлених договором процентів (штрафу, пені, річних відсотків), то за певних обставин обсяг відповідальності може бути нерозумним з огляду на його непропорційність наслідкам правопорушення. Він може бути несправедливим щодо боржника, а також щодо третіх осіб, оскільки майновий тягар відповідних виплат може унеможливити виконання боржником певних зобов`язань, зокрема з виплати заробітної плати своїм працівникам та іншим кредиторам, тобто цей тягар може бути невиправдано обтяжливим чи навіть непосильним.
У таких випадках невизнання за судом права на зменшення розміру відповідальності може призводити до явно нерозумних і несправедливих наслідків. Тобто, має бути дотриманий розумний баланс між інтересами боржника та кредитора.
Апеляційний господарський суд у даному випадку зважає на те, що предметом Договору є капітальний ремонт приміщення сховища цивільного захисту і неналежне виконання підрядником умов Договору призводить до значних негативних наслідків при постійних ракетних та безпілотних атаках на місто Київ.
Укладаючи Договір, в якому визначено, що його фінансування здійснюється виключно з державного бюджету, відповідач був обізнаний з усіма його умовами та мав розуміти як важливість якісних та своєчасних робіт, від яких може залежати життя людей під час повітряних тривог, так і особливості його фінансування, а відтак, посилання скаржника на скрутне фінансове становище у зв`язку з виконанням цього Договору є безпідставним.
З огляду на викладене, обґрунтованим є висновок суду першої інстанції про відсутність підстав для зменшення розміру неустойки, отже, правомірним є задоволення позову в повному обсязі.   
Європейський суд з прав людини у рішенні від 10.02.2010 у справі "Серявін та інші проти України" зауважив, що згідно з його усталеною практикою, яка відображає принцип, пов`язаний з належним здійсненням правосуддя, у рішеннях, зокрема, судів мають бути належним чином зазначені підстави, на яких вони ґрунтуються. Хоча пункт 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод зобов`язує суди обґрунтовувати свої рішення, його не можна тлумачити як такий, що вимагає детальної відповіді на кожний аргумент. Міра, до якої суд має виконати обов`язок щодо обґрунтування рішення, може бути різною залежно від характеру рішення.
У справі "Трофимчук проти України" (№ 4241/03, §54, ЄСПЛ, 28 жовтня 2010 року) Європейський суд з прав людини також зазначив, що хоча пункт 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод зобов`язує суди обґрунтовувати свої рішення, це не може розумітись як вимога детально відповідати на кожен довід.
Колегія суддів апеляційної інстанції, з огляду на викладене, зазначає, що в даній справі надано вичерпну відповідь на всі істотні питання, що виникають при кваліфікації спірних відносин як у матеріально-правовому, так і у процесуальному сенсах.
Висновки суду апеляційної інстанції за результатами розгляду апеляційної скарги
Відповідно до ст. 269 ГПК України суд апеляційної інстанції переглядає справу за наявними у ній і додатково поданими доказами та перевіряє законність і обґрунтованість рішення суду першої інстанції в межах доводів та вимог апеляційної скарги. Суд апеляційної інстанції не обмежений доводами та вимогами апеляційної скарги, якщо під час розгляду справи буде встановлено порушення норм процесуального права, які є обов`язковою підставою для скасування рішення, або неправильне застосування норм матеріального права.
Згідно з п. 1 ч. 1 ст. 275 ГПК України суд апеляційної інстанції за результатами розгляду апеляційної скарги має право залишити судове рішення без змін, а скаргу без задоволення.
Нормою ст. 276 ГПК України передбачено, що суд апеляційної інстанції залишає апеляційну скаргу без задоволення, а судове рішення без змін, якщо визнає, що суд першої інстанції ухвалив судове рішення з додержанням норм матеріального і процесуального права.
За результатами перегляду даної справи колегія суддів дійшла висновку про те, що місцевим господарським судом було повно, всебічно та об`єктивно з`ясовано обставини, які мають значення для справи, а також правильно застосовано норми матеріального і процесуального права, у зв`язку із чим правові підстави для зміни чи скасування оскаржуваного у даній справі судового рішення відсутні.
За таких обставин, відсутні підстави для задоволення апеляційної скарги.
Судові витрати
У зв`язку з відсутністю підстав для задоволення апеляційної скарги судові витрати за її розгляд відповідно до ст. 129 ГПК України покладаються на скаржника.

Керуючись ст. 74, 129, 269, 275, 276, 281-284 Господарського процесуального кодексу України, Північний апеляційний господарський суд

УХВАЛИВ:

1. Апеляційну скаргу Товариства з обмеженою відповідальністю "Буд Пром Лайн" залишити без задоволення.
2. Рішення Господарського суду міста Києва від 03.10.2024 у справі № 911/860/24 залишити без змін.
3. Судові витрати за розгляд апеляційної скарги покласти на скаржника.
4. Матеріали даної справи повернути до місцевого господарського суду.
5. Постанова набирає законної сили з дня її ухвалення і може бути оскаржена до Верховного Суду в порядку та строк, передбачені ст. 287-289 Господарського процесуального кодексу України.
У зв`язку з тривалими повітряними тривогами по місту Києву, повна постанова складена - 24.02.2025.

Головуючий суддя                                                            А.М. Демидова 

Судді                                                                                І.П. Ходаківська

                                                                                С.В. Владимиренко