УХВАЛА
 
20 лютого 2025 року
м. Київ
справа № 536/188/21
провадження № 61-1434 ск25 
Верховний Суд у складі судді Касаційного цивільного суду Білоконь О. В. розглянув касаційну скаргу ОСОБА_1 , в інтересах якої діє адвокат Асатрян Олена Вікторівна, на постанову Кропивницького апеляційного суду                від 18 листопада 2024 року у справі за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_3 , третя особа - приватний нотаріус Кременчуцького міського нотаріального округу Полтавської області Волошина Наталія Анатоліївна, про встановлення факту проживання однією сім`єю чоловіка та жінки без реєстрації шлюбу, визнання майна спільною власністю подружжя та поділ майна подружжя, 
ВСТАНОВИВ :
Рішенням Маловисківського районного суду Кіровоградської області                             від 21 червня 2024 року у задоволенні позову  ОСОБА_2 відмовлено. 
Постановою Кропивницького апеляційного суду від 18 листопада 2024 року рішення Маловисківського районного суду Кіровоградської області від 21 червня 2024 рокув частині відмови у задоволенні позову про встановлення факту проживання однією сім`єю чоловіка та жінки без реєстрації шлюбу, визнання майна спільною власністю подружжя скасовано та ухвалено в цій частині нове рішення про часткове задоволення позову ОСОБА_2 .
Визнано факт спільного проживання однією сім?єю як чоловіка та дружини без реєстрації шлюбу ОСОБА_2 та ОСОБА_4 в період з 01 січня 2013 по                 18 серпня 2019 року .
Визнано автомобіль марки Renault Megane, 2012 року випуску, реєстраційний номер НОМЕР_1 , спільною сумісною власністю ОСОБА_4 та ОСОБА_2 .
В іншій частині рішення суду залишено без змін.
03 лютого 2025 року до Верховного Суду від імені  ОСОБА_1 - адвокат           Асатрян О. В. подала касаційну скаргу на постанову суду апеляційної інстанції, у якій просила її скасувати та залишити в силі рішення суду першої інстанції.
Касаційна скарга підлягає залишенню без руху з огляду на таке.
Відповідно до вимог частини другої статті 393 ЦПК України у разі, якщо касаційна скарга оформлена з порушенням вимог, встановлених статтею 392 цього Кодексу, а також подана особою, яка відповідно до частини шостої статті 14 цього Кодексу зобов`язана зареєструвати електронний кабінет, але не зареєструвала його, застосовуються положення статті 185 цього Кодексу, про що суддя постановляє відповідну ухвалу.
Щодо строків касаційного оскарження
У касаційній скарзі заявник порушує питання про поновлення строку на касаційне оскарження судового рішення з посиланням на те, що строк пропущений з поважних причин, оскільки повний текст оскаржуваної постанови був отриманий засобами поштового зв`язку 03 січня 2025 року, що підтверджується відповідними доказами.
Учасник справи, якому повне судове рішення не було вручено у день його проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на касаційне оскарження, якщо касаційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому такого судового рішення (частина друга статті 390 ЦПК України).
Зважаючи на те, що касаційну скаргу подано в розумний строк після отримання оскаржуваної постанови та її оприлюднення в Єдиному державному реєстрі судових рішень 30 грудня 2024 року, клопотання про поновлення строку підлягає задоволенню.
Щодо ціни позову та сплати судового збору
Згідно з пунктом 3 частини четвертої статті 392 ЦПК України до касаційної скарги додаються документи, що підтверджують сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі.
До касаційної скарги додано документ, що підтверджує сплату судового збору у розмірі 3 632,00 грн, однак не наведено обґрунтування такого розміру відповідно до ціни позову (вартості спірного майна).
Зі змісту положень пункту 2 частини першої статті 176 ЦПК України вбачається, що у позовах про визнання права власності на майно або його витребування ціна позову визначається вартістю майна.
При цьому вартість майна - це грошова сума, за яку це майно може бути придбане у даній місцевості. Тягар доказування вартості майна несе позивач у справі. В якості доказу вартості майна суду можуть бути подані договори купівлі-продажу цього майна, відомості про його залишкову балансову вартість, звіт про оцінку майна тощо.
Відповідно до правового висновку, викладеного у постанові Великої Палати Верховного Суду від 25 серпня 2020 року у справі № 910/13737/19 (провадження           № 12-36гс20), судовий збір за подання до суду позовної заяви про визнання права власності на майно, стягнення, витребування або повернення майна - як рухомих речей, так і нерухомості - визначаються з урахуванням вартості спірного майна, як у спорі майнового характеру.
Ставка судового збору за подання фізичною особою або фізичною особою - підприємцем позовної заяви майнового характеру становить 1% ціни позову, але не менше 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб
908,00 грн (2 270,00 грн*0,4) та не більше 5 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб 11 350,00 грн (2 270,00 грн*5) (редакція Закону України «Про судовий збір» на момент подання позовної заяви). 
Згідно зі статтею 4 Закону України «Про судовий збір» за подання касаційної скарги справляється судовий збір, який відповідно до підпункту 7 пункту 1 частини другої цієї статті становить 200 відсотків ставки, що підлягала сплаті при поданні позовної заяви в розмірі оспорюваної суми. 
Враховуючи, що в розпорядженні Верховного Суду матеріали цивільної справи              № 536/188/21 відсутні, cуд позбавлений можливості встановити розмір судового збору, який підлягає сплаті при поданні цієї касаційної скарги. 
З поданої касаційної скарги та судових рішень попередніх інстанцій неможливо встановити ціну позову станом на день звернення до суду із вимогами майнового характеру, тому заявник зобов`язаний самостійно встановити й обґрунтувати розмір судового збору щодо вимог майнового характеру.
З урахуванням викладеного, заявник на підтвердження ціни позову має надати належні докази про вартість майна, яке позивач просила визнати спільною власністю подружжя та документи, що підтверджують сплату судовогозбору у розмірі, визначеному статтею 4 Закону України «Про судовий збір», у разі, якщо розмір сплаченого судового збору не відповідає вимогам закону.
Позовна заява також має вимогу немайнового характеру (встановлення факту проживання однією сім`єю чоловіка та жінки без реєстрації шлюбу). Отже, при визначенні розміру судового збору за подання касаційної скарги у цій справі треба врахувати, що за вимогу немайнового характеру сплачується судовий збір у розмірі 1 816,00 грн (908,00 грн * 200%). 
При цьому суд звертає увагу заявника на те, що відповідно до вимог Закону України «Про судовий збір» розрахунок розміру судового збору за подання касаційної скарги слід здійснювати, виходячи зі ставки, яка підлягала сплаті при поданні позовної заяви, а не з тієї суми, яка фактично була сплачена позивачем.
Ціна позову також є визначальною при вирішенні питання про те чи підлягає касаційному оскарженню судове рішення у цій справі (пункт 2 частини третьої статті 389 ЦПК України).
Судовий збір за подання касаційної скарги до Касаційного цивільного суду у складі Верховного Суду має бути перераховано або внесено до ГУК у м. Києві/Печерс.р-н/22030102, код отримувача (код за ЄДРПОУ): 37993783, банк отримувача: Казначейство України (ЕАП), рахунок отримувача: UA288999980313151207000026007, код класифікації доходів бюджету: 22030102 «Судовий збір (Верховний Суд, 055)».
Оскільки подана касаційна скарга оформлена з порушенням вимог, встановлених статтею 392 ЦПК України, її слід залишити без руху та запропонувати заявнику усунути недоліки.
Керуючись статтями 185, 390, 392, 393 ЦПК України,
УХВАЛИВ : 
Поновити  ОСОБА_1 строк на касаційне оскарження постанови Кропивницького апеляційного суду від 18 листопада 2024 року.  
Касаційну скаргу  ОСОБА_1 , в інтересах якої діє адвокат Асатрян Олена Вікторівна, на постанову Кропивницького апеляційного суду                                від 18 листопада 2024 року залишити без руху та надати для усунення зазначених вище недоліків строк, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення цієї ухвали.
У разі невиконання у встановлений строк вимог цієї ухвали касаційна скарга вважатиметься неподаною та буде повернута заявнику.
Ухвала оскарженню не підлягає. 
Суддя                                                                                    О. В. Білоконь