УХВАЛА
 
13 січня 2025 року
м. Київ
 
справа № 642/5145/23
провадження № 61-17191ск24
 
Верховний Суд у складі судді Касаційного цивільного суду Осіяна О. М., вирішуючи питання про відкриття касаційного провадження за касаційною скаргою ОСОБА_1 на рішення Ленінського районного суду м. Харкова від 21 березня 2024 року та постанову Харківського апеляційного суду від 19 листопада 2024 року у справі за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_1 , третя особа: Приватний нотаріус Харківського міського нотаріального округу Поліщук Олена Валентинівна про визначення додаткового строку для подачі заяви про прийняття спадщини,
ВСТАНОВИВ:
У вересні 2023 року  ОСОБА_2 звернувся до суду з позовом до  ОСОБА_1 , третя особа: Приватний нотаріус Харківського міського нотаріального округу Поліщук О. В. про визначення додаткового строку для подачі заяви про прийняття спадщини, в якому просив визначити йому додатковий строк для подання заяви про прийняття спадщини, після смерті сина  ОСОБА_3 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_1 , терміном в три місяці з часу
набрання рішенням суду законної сили.
Рішенням Ленінського районного суду м. Харкова від 21 березня 2024 року, залишеним без змін постановою Харківського апеляційного суду 
від 19 листопада 2024 року, позов ОСОБА_1 задоволено. Визначено ОСОБА_1 додатковий тримісячний строк з моменту набрання рішення суду законної сили для прийняття спадщини після померлого сина 
ОСОБА_3 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_1 .
21 грудня 2024 року засобами поштового зв`язку ОСОБА_1 подала до Верховного Суду касаційну скаргу на рішення Ленінського районного суду м. Харкова від 21 березня 2024 року та постанову Харківського апеляційного суду від 19 листопада 2024 року у справі № 642/5145/23.
Подана касаційна скарга не може бути прийнята судом касаційної інстанції до розгляду та вирішення питання про відкриття касаційного провадження з огляду на таке.
Відповідно до пунктів 4, 6 частини другої статті 392 ЦПК України у касаційній скарзі повинно бути зазначено рішення (ухвала), що оскаржується, а також клопотання особи, яка подає скаргу.
Згідно зі статтею 409 ЦПК України за результатами розгляду касаційної скарги суд касаційної інстанції має право: 1) залишити судові рішення судів першої інстанції та апеляційної інстанції без змін, а скаргу без задоволення; 2) скасувати судові рішення судів першої та апеляційної інстанцій повністю або частково і передати справу повністю або частково на новий розгляд, зокрема за встановленою підсудністю або для продовження розгляду; 3) скасувати судові рішення повністю або частково і ухвалити нове рішення у відповідній частині або змінити рішення, не передаючи справи на новий розгляд; 4) скасувати постанову суду апеляційної інстанції повністю або частково і залишити в силі рішення суду першої інстанції у відповідній частині; 5) скасувати судові рішення суду першої та апеляційної інстанцій у відповідній частині і закрити провадження у справі чи залишити позов без розгляду у відповідній частині; 6) у передбачених цим Кодексом випадках визнати нечинними судові рішення судів першої та апеляційної інстанцій повністю або частково і закрити провадження у справі у відповідній частині; 7) у передбачених цим Кодексом випадках скасувати свою постанову (повністю або частково) і прийняти одне з рішень, зазначених в пунктах 1-6 частини першої цієї статті.
Рішенням Ленінського районного суду м. Харкова від 21 березня 2024 року, залишеним без змін постановою Харківського апеляційного суду 
від 19 листопада 2024 року, позов ОСОБА_1 задоволено.
В прохальній частині касаційної скарги ОСОБА_1 просить скасувати рішенням Ленінського районного суду м. Харкова від 21 березня 2024 року та постанову Харківського апеляційного суду від 19 листопада 2024 року у справі № 642/5145/23, при цьому не зазначає, яке рішення за результатом розгляду касаційної скарги має прийняти Верховний Суд.
Таким чином, в порушення пункту 6 частини другої статті 392 ЦПК України викладене в касаційній скарзі клопотання (процесуальна вимога) сформульована некоректно, без урахування рішень судів першої та апеляційної інстанції та повноважень суду касаційної інстанції.
Визначення судових рішень, які є предметом касаційного оскарження та формулювання клопотання (процесуальної вимоги) має істотне значення як при вирішенні питання про відкриття касаційного провадження (про відмову у відкритті касаційного провадження) так і під час касаційного розгляду.
Недоліки касаційної скарги мають бути усунені шляхом надання уточненої касаційної скарги із зазначенням в ній судових рішень, які оскаржують та викладенням клопотання (процесуальної вимоги) щодо оскаржених судових рішень з урахуванням повноважень Верховного Суду передбачених статтею 409 ЦПК України.
У разі подання уточненої касаційної скарги в електронній формі заявник має надати докази надсилання касаційної скарги листом з описом вкладення іншим учасникам справи, якщо вони не зареєстровані в системі Електронний Суд. 
У разі подання уточненої касаційної скарги засобами поштового зв`язку, копії скарги мають бути надані відповідно до кількості учасників справи.
Крім того, подана касаційна скарга не може бути прийнята судом касаційної інстанції до розгляду та вирішення питання про відкриття касаційного провадження, оскільки у порушення вимог пункту 3 частини четвертої статті 392 ЦПК України до касаційної скарги не додано документ, що підтверджує сплату судового збору у встановлених порядку та розміру. 
Відповідно до частини третьої статті 3 ЦПК України провадження в цивільних справах здійснюється відповідно до законів, чинних на час вчинення окремих процесуальних дій, розгляду і вирішення справи.
Порядок сплати та розмір судового збору визначено Законом України «Про судовий збір».
Згідно з частиною першою статті 4 Закону України «Про судовий збір» судовий збір справляється у відповідному розмірі від прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 01 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду, - у відсотковому співвідношенні до ціни позову та у фіксованому розмірі.
Статтею 7 Закону України «Про Державний бюджет України на 2023 рік»  встановлено, що з 01 січня 2023 року прожитковий мінімум для працездатних осіб складає 2 684, 00 грн.
Згідно з підпунктом 2 пункту 1 частини другої статті 4 Закону України «Про судовий збір» (в редакції, чинній на час подання позовної заяви) судовий збір за подання позовної заяви немайнового характеру фізичною особою становить 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб.
Відповідно до підпункту сьомого пункту 1 частини другої статті 4 Закону України «Про судовий збір», судовий збір за подання касаційної скарги на рішення суду, заяви про приєднання до касаційної скарги на рішення суду справляється у розмірі, що становить 200 відсотків ставки, що підлягала сплаті при поданні позовної заяви, іншої заяви і скарги в розмірі оспорюваної суми.
З урахуванням зазначеного вище, заявнику необхідно або сплатити судовий збір у розмірі 2 147, 20 грн ((2 684 грн х 0,4 х 200%) або надати документи, що підтверджують підстави звільнення від його сплати. 
Судовий збір за подання касаційної скарги до Верховного Суду має бути перераховано до ГУК у м. Києві/Печерс. р-н/22030102, код ЄДРПОУ: 37993783, банк отримувача: Казначейство України (ЕАП), рахунок отримувача (стандарт IBAN): UA288999980313151207000026007, ККДБ: 22030102, найменування податку, збору, платежу: «Судовий збір (Верховний Суд, 055)».
Порядок сплати судового збору визначено статтею 6 Закону України 
«Про судовий збір». 
Недоліки касаційної скарги мають бути усунені шляхом надання суду документу, що підтверджує сплату судового збору в розмірі 2 147, 20 грн або надання документів, що підтверджують підстави звільнення від його сплати. 
Згідно частини другої статті 393 ЦПК України у разі, якщо касаційна скарга оформлена з порушенням вимог, визначених статтею 392 цього Кодексу, застосовуються положення статті 185 цього Кодексу, про що суддею постановляється відповідна ухвала.
Питання про відкриття касаційного провадження або про відмову у відкритті касаційного провадження буде вирішено колегією суддів після усунення недоліків касаційної скарги та її оформлення відповідно до вимог статті 392 ЦПК України.
Ураховуючи викладене, касаційну скаргу слід залишити без руху та надати заявнику строк для усунення її недоліків.
Керуючись статтями 185, 389, 392, 393 ЦПК України,
 
УХВАЛИВ:
Касаційну скаргу ОСОБА_1 на рішення Ленінського районного суду м. Харкова від 21 березня 2024 року та постанову Харківського апеляційного суду від 19 листопада 2024 року у справі № 642/5145/23 залишити без руху. 
Визначити для усунення недоліків касаційної скарги строк - десять днів з дня вручення заявнику копії цієї ухвали.
У разі невиконання у встановлений строк вимог цієї ухвали касаційна скарга вважатиметься неподаною та буде повернута заявникові.    
Ухвала оскарженню не підлягає.
Суддя                                                                                                              О. М. Осіян