П О С Т А Н О В А 
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
Справа №  240/6785/22 
Головуючий суддя 1-ої інстанції -  Токарєва М.С. 
Суддя-доповідач -  Ватаманюк Р.В.   
16 січня 2025 року 
м. Вінниця
Сьомий апеляційний адміністративний суд у складі колегії:
головуючого судді:  Ватаманюка Р.В. 
суддів:  Сапальової Т.В.  Капустинського М.М. , 

розглянувши в порядку письмового провадження апеляційну скаргу ОСОБА_1 на рішення Житомирського окружного адміністративного суду від 13 березня 2024 року у справі за адміністративним позовом ОСОБА_1 до Головного управління Національної поліції в Житомирській області про визнання протиправними та скасування наказів, поновлення на посаді, стягнення середнього грошового забезпечення, 
В С Т А Н О В И В :
І. КОРОТКИЙ ЗМІСТ ПОЗОВНИХ ВИМОГ
Позивач звернувся із позовом до Житомирського окружного адміністративного суду в якому просив:
- визнати протиправним та скасувати наказ Головного управління Національної поліції в Житомирській області від 14.03.2022 №280 «Про притягнення до дисциплінарної відповідальності» майора поліції ОСОБА_1 (0069795);
- визнати протиправним та скасувати наказ Головного управління Національної поліції в Житомирській області від 18.03.2022 №130 «По особовому складу» про звільнення зі служби майора поліції ОСОБА_1 (0069795);
- поновити, ОСОБА_1 (0069795), на посаді інспектора- чергового чергової частини відділення поліції №5 Житомирського районного управління поліції ГУНП в Житомирській області з 19.03.2022;
- стягнути з Головного управління Національної поліції в Житомирської області на користь ОСОБА_1 (ідентифікаційний номер НОМЕР_1 ) суму середнього грошового забезпечення за час вимушеного прогулу без урахування обов`язкових податків та зборів.
ІІ. ЗМІСТ СУДОВОГО РІШЕННЯ СУДУ ПЕРШОЇ ІНСТАНЦІЇ
Рішенням Житомирського окружного адміністративного суду  від 13.03.2024 у задоволенні позову відмовлено повністю.
Приймаючи оскаржуване рішення суд першої інстанції виходив з того, що враховуючи зазначені обставини і докази у їх сукупності, суд вважає, що накладене на позивача дисциплінарне стягнення у вигляді звільнення зі служби в поліції повністю відповідає тяжкості вчинених ним у сукупності проступків, обставинам, за яких їх скоєно, та співмірно із заподіяною ним шкодою суспільним інтересам, у зв`язку з чим застосування до позивача дисциплінарного стягнення у виді звільнення зі служби є законним, правомірним та обґрунтованим, пропорційним та за даних обставин справедливим, оскільки майор поліції ОСОБА_1 вчинив дії, які є несумісними з проходженням служби в поліції та суперечать змісту присяги працівника Національної поліції України, Правил етичної поведінки поліцейських, проігнорував вимоги Дисциплінарного статуту та Закону №580-VIII.
ІІІ. ДОВОДИ АПЕЛЯЦІЙНОЇ СКАРГИ
Не погоджуючись із рішенням суду першої інстанції, позивач подав апеляційну скаргу, в якій просить суд скасувати вказане рішення та прийняти нове, яким у задоволенні позову відмовлено повністю.
В обґрунтування апеляційної скарги апелянт вказав, що судом першої інстанції безпідставно не враховано, що обставиною, яка відповідно до п.1 ч.6 ст.19 Дисциплінарного статуту Національної поліції України обтяжує відповідальність майора поліції ОСОБА_1 , є вчинення дисциплінарного проступку у стані алкогольного сп`яніння.
Щодо вчинення у стані алкогольного сп`яніння, вважаємо комісія прийшла до поспішного висновку, не дочекавшись результатів дослідження біологічних зразків, а саме крові. Відповідно при проведенні освідування водія ОСОБА_1 , у ЦМЛ був відсутній газоаналізатор «Алкофор-405», у зв`язку з перебуванням на повірці. Щодо проходження освідування на газоналізатор «Драгер», який використовується у своїй діяльності працівниками поліції відмовився. Відповідно до довідки N?620 від 22.02.2022 року про результати токсикологічного дослідження, етиловий алкоголь не виявлений в концентрації. Не виявлені: метанол, пропанол, ізобутанол, бутанол, пентанол. Відповідно водій ОСОБА_1 не перебував в стані алкогольного сп`яніння, а тому відсутні обставини, що обтяжують відповідальність майора поліції Бабаєва M.A.
ІV. ВІДЗИВ НА АПЕЛЯЦІЙНУ СКАРГУ
Відповідач правом подання письмового відзиву на апеляційну скаргу не скористався, що в силу вимог ч. 4 ст. 304 КАС України не перешкоджає перегляду рішення суду першої інстанції.
V. ФАКТИЧНІ ОБСТАВИНИ СПРАВИ, ВСТАНОВЛЕНІ СУДОМ ПЕРШОЇ ІНСТАНЦІЇ
ОСОБА_1 проходив службу в органах поліції на посаді інспектора - чергового відділення поліції № 5 (м. Чуднів) Житомирського РУП ГУНП в Житомирській області.
18.02.2022 о 18.45 до чергової частини відділення поліції № 5 Житомирського РУП ГУНП з відділу служби « 102» УОАЗОР ГУНП надійшло повідомлення від ОСОБА_2 про те, що в с. Карпівці Житомирського району, на перехресті доріг автомобіль марки «ВАЗ-2110», номерний знак НОМЕР_2 , темного кольору, розбите вітрове скло, збив людей та зник з місця події в напрямку с. Бейзимівка.
Виїздом на місце події встановлено, що інспектор - черговий відділення поліції № 5 (м. Чуднів) Житомирського РУП ГУНП в Житомирській області майор поліції ОСОБА_1 , керуючи автомобілем марки «ВАЗ-2110», д.н.з. НОМЕР_3 , рухаючись по вул. Корольова у с. Карпівці, виїхав на смугу зустрічного руху та на узбіччі здійснив наїзд на трьох неповнолітніх осіб, після чого залишив місце події.
18.02.2022 за вказаним фактом Другим слідчим відділом (з дислокацією у м. Житомирі) Територіального управління Державного бюро розслідувань, розташованого у м. Хмельницькому, внесено відомості до Єдиного реєстру досудових розслідувань № 62022240020000034 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 286 КК України та розпочато досудове розслідування. Того ж дня було змінено кримінально-правову кваліфікацію у кримінальному провадженні на ч. 1 ст. 286-1.
Наказом ГУНП в Житомирській області від 18.02.2021 № 201 за фактом можливого порушення службової дисципліни інспектором-черговим відділення поліції № 5 (м. Чуднів) Житомирського РУП ГУНП в Житомирській області майором поліції ОСОБА_1 у зв`язку з вчиненою 18.02.2022 у с. Карпівці Житомирського району Житомирської області дорожньо-транспортною пригодою, у якій травмовано трьох дітей, та у зв`язку з наявністю даних про внесення 18.02.2022 до Єдиного реєстру досудових розслідувань відомостей за № 62022240020000034 про скоєння поліцейським кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 286 КК України, ч. 1 ст. 135 КК України.
У ході проведення службового розслідування було встановлено, що 18.02.2022 близько 18.35 інспектор-черговий відділення поліції № 5 (м. Чуднів) Житомирського РУП ГУНП в Житомирській області майор поліції Бабаєв Михайло Анатолійович перебуваючи поза службою, у цивільному одязі, без вогнепальної зброї та спеціальних засобів, керував власним автомобілем марки «ВАЗ 211040», номерний знак НОМЕР_3 . Рухаючись по правій смузі руху проїзної частини вул. Корольова, поблизу будинку № 10 в с. Карпівці Житомирського району у напрямку с. Волосівка Житомирського району в темну пору доби, на неосвітленій ділянці дороги, майор поліції ОСОБА_1 , в порушення вимог п. 2.3 «б» Правил дорожнього руху України, проявив неуважність до дорожньої обстановки та її змін, не врахував дорожню обстановку, що призвело до втрати контролю за безпечним керуванням транспортним засобом, здійснив виїзд на зустрічну смугу руху та ліве узбіччя і подальший наїзд на пішоходів ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , та ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , які рухались по лівому узбіччю, в зустрічному напрямку.
Внаслідок цього пішохід ОСОБА_5 отримала тілесні ушкодження у вигляді забою спинки носа, забою лівої гомілки, пішохід ОСОБА_3 отримала тілесні ушкодження у вигляді закритого перелому велико-гомілкової кістки середньої третини лівої ноги без зміщення, пішохід ОСОБА_4 отримала тілесні ушкодження у вигляді перелому лівої стегнової кістки.
Незважаючи на вчинення дорожньо-транспортної пригоди, майор поліції ОСОБА_1 , в порушення вимог п. 4 ч. 1, ч. 2 ст. 18 Закону України «Про Національну поліції», п. 2.10 Правил дорожнього руху України, не зупинив керований ним транспортний засіб на місці пригоди, не вжив жодних заходів для надання першої домедичної і медичної допомоги потерпілим, не викликав бригаду екстреної медичної допомоги, не повідомив про дорожньо-транспортну пригоду найближчий орган поліції та залишив місце дорожньо-транспортної пригоди.
На підставі висновку службового розслідування, за вчинення дисциплінарного проступку, що виразилось у порушенні вимог п. п. 1, 4 ч. 1, ч. 2 ст. 18 Закону України «Про Національну поліцію», в частині неухильного дотримання положень законів України та інших нормативно-правових актів, що регламентують діяльність поліції, та Присяги поліцейського, надання невідкладної, зокрема домедичної і медичної, допомоги особі, яка постраждала внаслідок правопорушення, вжиття необхідних заходів з метою надання допомоги особі, яка її потребує, і повідомлення про це найближчому органу поліції, недотримання вимог п. п. 1, 3, 6 ч. З ст. 1 Дисциплінарного статуту Національної поліції України, в частині бути вірним Присязі поліцейського, надавати допомогу та запобігати вчиненню правопорушень, утримуватися від дій, які підривають авторитет Національної поліції України, дисциплінарна комісія вважало б за необхідне застосувати до інспектора-чергового чергової частини відділення поліції № 5 Житомирського районного управління поліції ГУНП в Житомирській області майора поліції ОСОБА_1 , дисциплінарне стягнення у виді звільнення із служби в поліції.
Відповідно до наказу начальника ГУНП в Житомирській області "Про застосування дисциплінарного стягнення" за № 280 від 14.03.2022 (пункт 1) за вчинення дисциплінарного проступку, що виразилось у порушенні вимог п. п. 1, 4 ч. 1, ч. 2 ст. 18 Закону України «Про Національну поліцію», в частині неухильного дотримання положень законів України та інших нормативно-правових актів, що регламентують діяльність поліції, та Присяги поліцейського, надання невідкладної, зокрема домедичної і медичної, допомоги особі, яка постраждала внаслідок правопорушення, вжиття необхідних заходів з метою надання допомоги особі, яка її потребує, і повідомлення про це найближчому органу поліції, недотримання вимог п. п. 1, 3, 6 ч. 3 ст. 1 Дисциплінарного статуту Національної поліції України, в частині бути вірним Присязі поліцейського, надавати допомогу та запобігати вчиненню правопорушень, утримуватися від дій, які підривають авторитет Національної поліції України, застосувати до інспектора-чергового чергової частини відділення поліції № 5 Житомирського районного управління поліції ГУНП в Житомирській області майора поліції ОСОБА_1 дисциплінарне стягнення у виді звільнення із служби в поліції.
На підставі вищезазначеного наказу ГУНП в Житомирській області винесено наказ "По особовому складу" №130 о/с від 18.03.2022 про звільнення зі служби на підставі підпункту 6 пункту 1 статті 77 Закону України "Про Національну поліцію" (у зв`язку із реалізацією дисциплінарного стягнення у вигляді звільнення зі служби) майора поліції ОСОБА_1 , (0069795), інспектора-чергового чергової частини відділення поліції № 5 Житомирського районного управління поліції ГУНП в Житомирській області, з 18 березня 2022 року.
Вважаючи свої права порушеними позивач звернувся до суду з даним позовом.
VІІ. ПОЗИЦІЯ СЬОМОГО АПЕЛЯЦІЙНОГО АДМІНІСТРАТИВНОГО СУДУ
Апеляційний суд погоджується з висновками суду першої інстанції за такими доводами.
Відповідно до ч.2 ст.19 Конституції України, органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.
Правові засади організації та діяльності Національної поліції України, статус поліцейських, а також порядок проходження служби в Національній поліції України визначені   Законом України від 02.07.2015 року №580-VIII “Про Національну поліцію” (далі – Закон №580-VIII).
Відповідно до ч. 1 ст. 3 Закону №580-VIII, у своїй діяльності поліція керується   Конституцією України, міжнародними договорами України, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України, цим та іншими законами України, актами Президента України та постановами Верховної Ради України, прийнятими відповідно до   Конституції   та законів України, актами Кабінету Міністрів України, а також виданими відповідно до них актами Міністерства внутрішніх справ України, іншими нормативно-правовими актами.
Згідно ч.1 ст.8 Закону №580-VIII, поліція діє виключно на підставі, у межах повноважень та у спосіб, що визначені Конституцією та законами України.

Положеннями ч.1 ст.59 Закону №580-VIII визначено, що служба в поліції є державною службою особливого характеру, яка є професійною діяльністю поліцейських з виконання покладених на поліцію повноважень.
Відповідно до п.6 ч.1 ст.77 Закону №580-VIII, поліцейський звільняється зі служби в поліції, а служба в поліції припиняється у зв`язку із реалізацією дисциплінарного стягнення у вигляді звільнення зі служби, накладеного відповідно до Дисциплінарного статуту Національної поліції України.
Водночас, на поліцейських поширюється дія Дисциплінарного статуту Національної поліції України, затвердженого Законом України “Про Дисциплінарний статут Національної поліції України” від 15.03.2018р. №2337-VII (далі – Дисциплінарний статут).
Згідно ст.1 Дисциплінарного статуту, службова дисципліна - дотримання поліцейським Конституції і законів України, міжнародних договорів, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України, актів Президента України і Кабінету Міністрів України, наказів Національної поліції України, нормативно-правових актів Міністерства внутрішніх справ України, Присяги поліцейського, наказів керівників. Службова дисципліна ґрунтується на створенні необхідних організаційних та соціально-економічних умов для чесного, неупередженого і гідного виконання обов`язків поліцейського, повазі до честі і гідності поліцейського, вихованні сумлінного ставлення до виконання обов`язків поліцейського шляхом зваженого застосування методів переконання, заохочення та примусу.
Відповідно до ст. 11 Дисциплінарного статуту, за порушення службової дисципліни поліцейські незалежно від займаної посади та спеціального звання несуть дисциплінарну відповідальність згідно з цим Статутом. За вчинення адміністративних правопорушень поліцейські несуть дисциплінарну відповідальність відповідно до цього Статуту, крім випадків, передбачених Кодексом України про адміністративні правопорушення. Поліцейських, яких в установленому порядку притягнуто до адміністративної, кримінальної або цивільно-правової відповідальності, одночасно може бути притягнуто до дисциплінарної відповідальності згідно з цим Статутом.
Статтею 13 Дисциплінарного статуту передбачено, що дисциплінарне стягнення є засобом підтримання службової дисципліни, що застосовується за вчинення дисциплінарного проступку з метою виховання поліцейського, який його вчинив, для безумовного дотримання службової дисципліни, а також з метою запобігання вчиненню нових дисциплінарних проступків.
Дисциплінарне стягнення має індивідуальний характер та не застосовується до поліцейського, вина якого у вчиненні дисциплінарного проступку не встановлена у визначеному порядку або який діяв у стані крайньої необхідності чи необхідної оборони.
До поліцейських можуть застосовуватися такі види дисциплінарних стягнень: 1) зауваження; 2) догана; 3) сувора догана; 4) попередження про неповну службову відповідність; 5) пониження у спеціальному званні на один ступінь; 6) звільнення з посади; 7) звільнення із служби в поліції.
Не дотримання службової дисципліни є дисциплінарним проступком, за вчинення якого до особи-порушника застосовуються заходи дисциплінарного стягнення, зокрема, звільнення з посади.
Колегія суддів також враховує, що відповідно до статті 14 Дисциплінарного статуту, службове розслідування - це діяльність із збирання, перевірки та оцінки матеріалів і відомостей про дисциплінарний проступок поліцейського.
Службове розслідування проводиться з метою своєчасного, повного та об`єктивного з`ясування всіх обставин вчинення поліцейським дисциплінарного проступку, встановлення причин і умов його вчинення, вини, ступеня тяжкості дисциплінарного проступку, розміру заподіяної шкоди та для підготовки пропозицій щодо усунення причин вчинення дисциплінарних проступків.
Службове розслідування призначається за письмовим наказом керівника, якому надані повноваження із застосування до поліцейського дисциплінарного стягнення.
Підставою для призначення службового розслідування є заяви, скарги та повідомлення громадян, посадових осіб, інших поліцейських, засобів масової інформації (далі - повідомлення), рапорти про вчинення порушення, що має ознаки дисциплінарного проступку, або безпосереднє виявлення ознак такого проступку посадовою особою поліції, за наявності достатніх даних, що вказують на ознаки дисциплінарного проступку.
Службове розслідування проводиться на засадах неупередженості та рівності всіх поліцейських перед законом незалежно від займаної посади, спеціального звання, наявних у них державних нагород та заслуг перед державою.
Наведені правові норми дають підстави для висновку, що питання про наявність підстав для накладення на працівника поліції дисциплінарного стягнення з`ясовується під час службового розслідування. Правова оцінка правильності рішення про притягнення працівника поліції до дисциплінарної відповідальності повинна фокусуватися насамперед на тому, чи таке рішення прийнято у межах повноважень, у порядку та спосіб, установлені Конституцією України та законами України, чи дійсно в діях працівника поліції є встановлені законом підстави для застосування до нього дисциплінарного стягнення.
Процедура проведення службового розслідування стосовно поліцейського, права учасників службового розслідування, порядок оформлення його результатів, прийняття та реалізації рішень за результатами службового розслідування передбачена Порядком проведення службових розслідувань у Національній поліції України затвердженим наказом Міністерства внутрішніх справ України від 07.11.2018. №893 (далі - Порядок №893).
Пунктом 1-3 розділу V Порядку №893 встановлено, що проведення службового розслідування полягає в діяльності дисциплінарної комісії із збирання, перевірки та оцінки матеріалів і відомостей про дисциплінарний проступок поліцейського з метою своєчасного, повного та об`єктивного з`ясування всіх обставин його вчинення, установлення причин і умов учинення дисциплінарного проступку, вини поліцейського, ступеня тяжкості дисциплінарного проступку, розміру заподіяної шкоди та для підготовки пропозицій щодо усунення причин учинення дисциплінарних проступків.
Службове розслідування розпочинається із дня видання наказу про його призначення та завершується в день затвердження керівником, який призначив службове розслідування, чи особою, яка виконує його обов`язки, висновку службового розслідування. Якщо закінчення строку проведення службового розслідування припадає на вихідний чи інший неробочий день, останнім днем строку є перший після нього робочий день.
Строк проведення службового розслідування, його продовження, порядок обчислення строку службового розслідування визначаються статтею 16 Дисциплінарного статуту Національної поліції України.
Відповідно до пункту 4 розділу V Порядку №893, службове розслідування має встановити: наявність чи відсутність складу дисциплінарного проступку в діянні (дії чи бездіяльності) поліцейського, з приводу якого (якої) було призначено службове розслідування; наявність чи відсутність порушень положень законів України чи інших нормативно-правових актів, організаційно-розпорядчих документів або посадових інструкцій; ступінь вини кожної з осіб, що вчинили дисциплінарний проступок; обставини, що пом`якшують або обтяжують ступінь і характер відповідальності поліцейського чи знімають безпідставні звинувачення з нього; відомості, що характеризують поліцейського, а також дані про наявність або відсутність у нього дисциплінарних стягнень; вид і розмір заподіяної шкоди; причини та умови, що призвели до вчинення дисциплінарного проступку.
На підставі пункту першого Розділу VІ Порядку №893, зібрані під час проведення службового розслідування матеріали та підготовлені дисциплінарною комісією документи формуються нею у справу.
Підсумковим документом службового розслідування є висновок службового розслідування, який складається зі вступної, описової та резолютивної частин. Висновок службового розслідування готує і підписує дисциплінарна комісія.
У разі якщо за результатами розгляду матеріалів службового розслідування (справи) дисциплінарна комісія встановить наявність у діях (бездіяльності) поліцейського дисциплінарного проступку, керівнику, який призначив службове розслідування, вносяться пропозиції щодо накладення на поліцейського дисциплінарного стягнення.
Верховний Суд у своїй практиці (постанові від 30.09.2024 у справі № 600/5128/23-а, від 04.10.2024 у справі № 560/16056/21, від 18.10.2024 у справі № 520/4792/22) у справах щодо притягнення працівників органів поліції до дисциплінарної відповідальності у вигляді звільнення  неодноразово зазначав, що питання про наявність підстав для накладення на працівника поліції дисциплінарного стягнення з`ясовується під час службового розслідування. Правова оцінка правильності рішення про притягнення працівника поліції до дисциплінарної відповідальності повинна фокусуватися насамперед на тому, чи таке рішення прийнято у межах повноважень, у порядку та спосіб, встановлені Конституцією України та законами України, чи дійсно в діях працівника поліції є встановлені законом підстави для застосування до нього дисциплінарного стягнення.
Тож вирішення питання про правомірність притягнення працівника органів поліції до дисциплінарної відповідальності, передбачає необхідність з`ясовувати склад дисциплінарного проступку в його діях, незалежно від того, яку кримінально-правову кваліфікацію, ці ж самі дії особи отримали в рамках кримінального провадження та які наслідки, у підсумку, настали для такої особи.
Разом з тим, Верховний Суд у постанові від 17.11.2022 у справі № 480/9492/20 зазначив, що суди надаючи правову оцінку правильності й обґрунтованості рішення про притягнення до дисциплінарної відповідальності, то вона повинна фокусуватися насамперед на такому:
- чи прийнято рішення у межах повноважень, у порядку та спосіб, встановлені Конституцією та законами України;
- чи дійсно у діянні особи є склад дисциплінарного порушення;
- чи є встановлені законом підстави для застосування дисциплінарного стягнення;
- чи є застосований вид стягнення пропорційним (співмірним) із учиненим діянням.
Отже, в аспекті спірних правовідносин необхідно зазначити, що вирішення питання про правомірність притягнення працівника органів поліції до дисциплінарної відповідальності передбачає необхідність з`ясовувати склад саме дисциплінарного проступку в його діях.
Така ж правова позиція Верховного Суду у постанові від 09.02.2022 у справі № 160/12290/20 та від 21.07.2022 у справі № 160/11795/20.
Надаючи правову оцінку правильності й обґрунтованості рішення про притягнення до дисциплінарної відповідальності апеляційний суд враховує таке.
Так, згідно матеріалів справи, а саме, згідно  висновку службового розслідування за вчинення дисциплінарного проступку, що виразилось у порушенні вимог п. п. 1, 4 ч. 1, ч. 2 ст. 18 Закону України «Про Національну поліцію», в частині неухильного дотримання положень законів України та інших нормативно-правових актів, що регламентують діяльність поліції, та Присяги поліцейського, надання невідкладної, зокрема домедичної і медичної, допомоги особі, яка постраждала внаслідок правопорушення, вжиття необхідних заходів з метою надання допомоги особі, яка її потребує, і повідомлення про це найближчому органу поліції, недотримання вимог п. п. 1, 3, 6 ч. З ст. 1 Дисциплінарного статуту Національної поліції України, в частині бути вірним Присязі поліцейського, надавати допомогу та запобігати вчиненню правопорушень, утримуватися від дій, які підривають авторитет Національної поліції України, дисциплінарна комісія вважало б за необхідне застосувати до інспектора-чергового чергової частини відділення поліції № 5 Житомирського районного управління поліції ГУНП в Житомирській області майора поліції ОСОБА_1 , дисциплінарне стягнення у виді звільнення із служби в поліції.
Відповідно до наказу начальника ГУНП в Житомирській області "Про застосування дисциплінарного стягнення" за N 280 від 14.03.2022 (пункт 1) за вчинення дисциплінарного проступку, що виразилось у порушенні вимог п. п. 1, 4 ч. 1, ч. 2 ст. 18 Закону України «Про Національну поліцію», в частині неухильного дотримання положень законів України та інших нормативно-правових актів, що регламентують діяльність поліції, та Присяги поліцейського, надання невідкладної, зокрема домедичної і медичної, допомоги особі, яка постраждала внаслідок правопорушення, вжиття необхідних заходів з метою надання допомоги особі, яка її потребує, і повідомлення про це найближчому органу поліції, недотримання вимог п. п. 1, 3, 6 ч. 3 ст. 1 Дисциплінарного статуту Національної поліції України, в частині бути вірним Присязі поліцейського, надавати допомогу та запобігати вчиненню правопорушень, утримуватися від дій, які підривають авторитет Національної поліції України, застосувати до інспектора-чергового чергової частини відділення поліції № 5 Житомирського районного управління поліції ГУНП в Житомирській області майора поліції ОСОБА_1 дисциплінарне стягнення у виді звільнення із служби в поліції.
На підставі вищезазначеного наказу ГУНП в Житомирській області винесено наказ "По особовому складу" №130 о/с від 18.03.2022 про звільнення зі служби на підставі підпункту 6 пункту 1 статті 77 Закону України "Про Національну поліцію" (у зв`язку із реалізацією дисциплінарного стягнення у вигляді звільнення зі служби) майора поліції ОСОБА_1 , (0069795), інспектора-чергового чергової частини відділення поліції № 5 Житомирського районного управління поліції ГУНП в Житомирській області, з 18 березня 2022 року.
Згідно з пунктом 6 частини першої статті 77 Закону України «Про Національну поліцію» поліцейський звільняється зі служби в поліції, а служба в поліції припиняється у зв`язку із реалізацією дисциплінарного стягнення у вигляді звільнення зі служби, накладеного відповідно до Дисциплінарного статуту Національної поліції України.
З огляду на встановлені висновком службового розслідування обставини вчинення позивачем дисциплінарного проступку, що знайшли своє підтвердження під час судового розгляду цієї справи, позивача правомірно звільнено зі служби в поліції, у зв`язку із підтвердженням факту вчинення ним дисциплінарного проступку, тому відсутні підстави для скасування спірних наказів та поновлення позивача на службі в органах Національної поліції, а тому позовні вимоги є безпідставними та не можуть бути задоволені.
Доводи позивача про відсутність достатніх та належних доказів порушення позивачем службової дисципліни є безпідставними, оскільки як зазначалось, це підтверджуються висновком службового розслідування, який в свою чергу, складений на підставі обставин, що підтверджуються матеріалами справи, показами свідків, відео з нагрудних камер поліцейських.
Варто зауважити, що Верховний Суд неодноразово у своїх постановах висловлював правову позицію, що відсутність рішення компетентного органу про притягнення до кримінальної або адміністративної відповідальності позивача не спростовує наявності в діях тієї ж особи дисциплінарного проступку, за який, в порядку Дисциплінарного статуту, відповідач має право застосувати такий вид дисциплінарного стягнення як звільнення з органів Національної поліції.
Така правова позиція міститься, зокрема, у постановах Верховного Суду від 17 липня 2019 року у справі №806/2555/17, від 24 вересня 2020 року у справі №420/602/19 та від 26 грудня 2024 у справі № 420/5424/23.
Окремо варто зауважити, що в основі поведінки працівника поліції закладені етичні, правові та службово-дисциплінарні норми поведінки, порушення яких утворює факт вчинення дисциплінарного проступку, під чим слід розуміти скоєння працівником поліції проступку (вчинку) проти інтересів служби, який суперечить покладеним на нього обов`язкам, підриває довіру до нього як носія влади, що призводить до приниження авторитету поліції та унеможливлює подальше виконання ним своїх обов`язків.
За таких обставин, колегія суддів погоджується з висновком суду першої інстанції, що при прийнятті рішення про накладення на позивача найсуворішого виду дисциплінарного стягнення, а саме: звільнення зі служби в поліції, відповідач діяв обґрунтовано, в порядку, у межах та у спосіб, що передбачені законодавством України, а тому правові підстави для задоволення позовних вимог відсутні.
VІІІ. ВИСНОВОК ЗА РЕЗУЛЬТАТАМИ РОЗГЛЯДУ АПЕЛЯЦІЙНОЇ СКАРГИ
Оскільки доводи апеляційної скарги не спростовують висновків суду першої інстанції, колегія суддів вважає, що суд першої інстанції ухвалив оскаржуване рішення відповідно до норм матеріального права при дотриманні норм процесуального права, а тому підстави для його скасування або зміни відсутні.  
Відповідно до п. 1 ч. 1 ст. 315, 316 КАС України суд апеляційної інстанції залишає апеляційну скаргу без задоволення, а судове рішення – без змін, якщо визнає, що суд першої інстанції правильно встановив обставини справи та ухвалив судове рішення з додержанням норм матеріального і процесуального права.
Одночасно слід зазначити, що в контексті положень п.6 ч.6 ст.12 КАС України дана справа відноситься до категорій справ незначної складності, а тому відповідно до п.2 ч.5 ст.328 цього Кодексу судове рішення за результатами її розгляду судом апеляційної інстанції в касаційному порядку оскарженню не підлягає. 
Керуючись ст.ст. 243, 250, 308, 311, 315, 316, 321, 322, 325, 329 КАС України, суд 
П О С Т А Н О В И В :
апеляційну скаргу ОСОБА_1 залишити без задоволення, а рішення Житомирського окружного адміністративного суду від 13 березня 2024 року - без змін.
Постанова суду набирає законної сили з моменту прийняття та оскарженню не підлягає, крім випадків передбачених пп. "а"-"г" п.2 ч.5 ст. 328 КАС України. 

Головуючий	 	 	Ватаманюк Р.В.	
 	 	 	 	
Судді	 	    	Сапальова Т.В.    Капустинський М.М.