ПОСТАНОВА 
Іменем України

24 січня 2025 року                                                                 м. Кропивницький

справа № 386/1173/24
провадження № 22-ц/4809/383/25 

       Кропивницький апеляційний суд у складі колегії суддів судової палати у цивільних справах:
головуючий суддя - Дьомич Л. М. (суддя - доповідач),
судді – Дуковський О.Л., Письменний О.А.,
за участю секретаря судового засідання Соловйової І.О.,
розглянув у відкритому судовому засіданні цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу за апеляційною скаргою ОСОБА_1 на ухвалу Голованівського районного суду Кіровоградської області від 22 листопада 2024 року (суддя Червоненко Д.В.),-

В С Т А Н О В И В

Короткий зміст позовних вимог
У вересні 2024 року ОСОБА_1 звернулася до суду з позовом до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу.
В обґрунтування позову вказує, що шлюбні відносини між позивачкою та відповідачем припинені, спільне господарство не ведеться, подальше спільне проживання та збереження шлюбу неможливе. 
Просить розглядати справу в порядку спрощеного позовного провадження без виклику сторін, розірвати шлюб, укладений між сторонами, прізвище після розірвання шлюбу залишити « ОСОБА_3 », судові витрати покласти на відповідача.
Відзив на позов не подавався.
Судове рішення
Ухвалою Голованівського районного суду Кіровоградської області від 22 листопада 2024 року позов ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу залишено без розгляду.
Судом встановлено, що позивачка у судові засідання, призначені на 22 жовтня 2024 року, 06 листопада 2024 року та 22 листопада 2024 року не з`явилася, хоча про час та місце їх проведення була повідомлена належним чином. Заяв про розгляд справи без її участі не надходило.
За встановлених обставин, виходячи із засад пропорційності, змагальності сторін та диспозитивності цивільного судочинства, враховуючи, що таке рішення не буде обмежувати право позивачки на звернення до суду, так як не втрачається право повторного звернення до суду з таким самим позовом, а відкладення розгляду справи призведе до порушення вимог ст.ст. 223, 257 ЦПК України та розумних строків розгляду справи, суд дійшов висновку залишити позов без розгляду.
Апеляційна скарга
Не погоджуючись з судовим рішенням, ОСОБА_1 , в інтересах якої діє адвокат Шалару Олексій Ілліч, подала апеляційну скаргу, в якій просить скасувати ухвалу Голованівського районного суду Кіровоградської області від 22 листопада 2024 року та направити справу до суду першої інстанції для продовження її розгляду по суті.
В обґрунтування оскарження вказує, що не була повідомлена про дату та час судових засідань у справі. 
У поданому позові просила розглядати справу в порядку спрощеного провадження без виклику сторін. Однак, суд не повно та всебічно дослідив обставини справи, дав неналежну юридичну оцінку зазначеним доказам та прийшов необґрунтованого висновку про залишення позову без розгляду.
Відзив на апеляційну скаргу не подавався
Рух справи у суді апеляційної інстанції
               Відповідно до ухвали Кропивницького апеляційного суду від 18 грудня 2024 року апеляційну скаргу  ОСОБА_1 на ухвалу Голованівського районного суду Кіровоградської області від 22 листопада 2024 року залишено без руху; запропоновано скаржниці у встановлений судом строк усунути недоліки апеляційної скарги.
             Ухвалою Кропивницького апеляційного суду від 25 грудня 2024 року відкрито апеляційне провадження у справі; встановлено строк для подання відповідачем відзиву на апеляційну скаргу. 
26 грудня 2024 року підготовчі дії у справі закінчено; справу призначено до розгляду в Кропивницькому апеляційному суді на 22 січня 2025, про що постановлено відповідну ухвалу.
Позиція сторін в суді апеляційної інстанції 
Сторони належним чином повідомлені про судовий розгляд (а. с. 54, 59, 60).
Представник позивачки адвокат Шалару Олексій Ілліч в поданій ним заяві просив суд розглядати справу за його відсутності, апеляційну скаргу підтримує в повному обсязі (а. с. 55).
Відповідно до ч.2 ст.372 ЦПК неявка сторін, належних чином повідомлених про дату, час і місце розгляду справи, не перешкоджає розгляду справи. 
               За правилами частини четвертої та п`ятої статті 268 ЦПК України у разі неявки всіх учасників справи у судове засідання, яким завершується розгляд справи, або розгляду справи без повідомлення (виклику) учасників справи, суд підписує рішення без його проголошення. Датою ухвалення рішення є дата його проголошення (незалежно від того, яке рішення проголошено - повне чи скорочене). Датою ухвалення рішення, ухваленого за відсутності учасників справи, є дата складення повного судового рішення.
              Відтак, дата, яка зазначена як дата ухвалення судового рішення, є відмінною від дати судового засідання, у яке не з`явились всі учасники такої справи.
Обставини встановлені судом першої інстанції 
Судом встановлено, що позивачка у судові засідання, призначені на 22 жовтня 2024 року, 06 листопада 2024 року та 22 листопада 2024 року не з`явилася, хоча про час та місце їх проведення була повідомлена належним чином. Заяв про розгляд справи без її участі не надходило.
Обставини встановлені апеляційним судом
Згідно ухвали Голованівського районного суду Кіровоградської області від 23 вересня 2024 року позов ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу прийнято до розгляду та відкрито провадження у справі. Вирішено дану справу розглядати за правилами спрощеного позовного провадження з повідомленням (викликом) сторін. Судове засідання для розгляду справи по суті призначено на 22 жовтня 2024 року.
Вказану ухвалу було надіслано позивачці за місцем її проживання, вказаним у позові (а. с.13).
22 жовтня 2024 року згідно протоколу судового засідання розгляд справи було відкладено на 06 листопада 2024 року у зв`язку з неявкою в судове засідання позивачки щодо якої немає відомостей про вручення судової повістки (а. с. 16). 
23 жовтня 2024 року відділенням поштового зв`язку поштове відправлення 0600965229814, адресоване позивачці (ухвала Голованівського районного суду Кіровоградської області від 23 вересня 2024 року про відкриття провадження у справі), було повернуто до суду з відміткою «за закінченням терміну зберігання» (а. с. 19).
Станом на 06 листопада 2024 року згідно трекінгу з сайту АТ «Укрпошта» поштове відправлення 0600975564417 (судова повістка про виклик до суду ОСОБА_1 в судове засідання, призначене на 06 листопада 2024 року) прибуло 31 жовтня 2024 року до с. Довга Пристань, відомості щодо вручення його позивачці відсутні (а. с. 21)
06 листопада 2024 року згідно протоколу судового засідання розгляд справи було відкладено на 22 листопада 2024 року у зв`язку з неявкою в судове засідання позивачки щодо якої немає відомостей про вручення судової повістки (а. с. 22).
Станом на 22 листопада 2024 року згідно трекінгу з сайту АТ «Укрпошта» поштове відправлення 0600980484812 (судова повістка про виклик до суду ОСОБА_1 в судове засідання, призначене на 22 листопада 2024 року) прибуло 14 листопада 2024 року до відділення в м. Первомайськ, відомості щодо вручення його позивачці відсутні (а. с. 26).
Згідно протоколу судового засідання від 22 листопада 2024 року судом було вирішено провести розгляд справи без участі сторін, що не з`явились в судове засідання, які повідомлені про місце і час розгляду справи в установленому законом порядку, та постановлено оскаржувану ухвалу (а. с. 27).
28 листопада 2024 року поштові відправлення 0600975564417, 0600980484812, адресовані позивачці, були отримані судом з відміткою відділення поштового зв`язку «адресат відсутній за вказаною адресою» (а. с. 30-33).
Мотиви ухваленого апеляційним судом рішення      
Статтею 2 ЦПК України передбачено, що завданням цивільного судочинства є справедливий, неупереджений та своєчасний розгляд і вирішення цивільних справ з метою ефективного захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб, інтересів держави. Основними засадами (принципами) цивільного судочинства є, зокрема, неприпустимість зловживання процесуальними правами.
Згідно з ст. 128 ЦПК України суд повідомляє учасників справи про дату, час і місце судового засідання чи вчинення відповідної процесуальної дії, якщо їх явка є не обов`язковою. Судові повідомлення здійснюються судовими повістками-повідомленнями. Судова повістка про виклик повинна бути вручена з таким розрахунком, щоб особи, які викликаються, мали достатньо часу для явки в суд і підготовки до участі в судовому розгляді справи, але не пізніше ніж за п`ять днів до судового засідання, а судова повістка-повідомлення - завчасно. У разі ненадання учасниками справи інформації щодо їх адреси судова повістка надсилається фізичним особам, які не мають статусу підприємців, - за адресою їх місця проживання чи місця перебування, зареєстрованою у встановленому законом порядку. Днем вручення судової повістки є: 1) день вручення судової повістки під розписку; 2) день отримання судом повідомлення про доставлення судової повістки на офіційну електронну адресу особи; 3) день проставлення у поштовому повідомленні відмітки про відмову отримати судову повістку чи відмітки про відсутність особи за адресою місцезнаходження, місця проживання чи перебування особи, повідомленою цією особою суду; 4) день проставлення у поштовому повідомленні відмітки про відмову отримати судову повістку чи відмітки про відсутність особи за адресою місцезнаходження, місця проживання чи перебування особи, що зареєстровані у встановленому законом порядку, якщо ця особа не повідомила суду іншої адреси.
Відповідно до ст. 131 ЦПК України учасники судового процесу зобов`язані повідомляти суд про зміну свого місця проживання (перебування, знаходження) або місцезнаходження під час провадження справи. У разі відсутності заяви про зміну місця проживання або місцезнаходження судова повістка надсилаються учасникам справи, які не мають офіційної електронної адреси та за відсутності можливості сповістити їх за допомогою інших засобів зв`язку, що забезпечують фіксацію повідомлення або виклику, на останню відому судові адресу і вважається доставленою, навіть якщо учасник судового процесу за цією адресою більше не проживає або не знаходиться.
Учасники судового процесу зобов`язані повідомляти суд про причини неявки у судове засідання. У разі неповідомлення суду про причини неявки вважається, що учасники судового процесу не з`явилися в судове засідання без поважних причин (ч.3 ст. 131 ЦПК України).
Залишення позову без розгляду - це форма закінчення розгляду цивільної справи без ухвалення судового рішення у зв`язку із виникненням обставин, які перешкоджають розгляду справи, але можуть бути усунуті в майбутньому.
Згідно з ч.5 ст. 223 ЦПК України у разі повторної неявки позивача в судове засідання без поважних причин або неповідомлення ним про причини неявки суд залишає позовну заяву без розгляду, крім випадку, якщо від нього надійшла заява про розгляд справи за його відсутності, і його нез`явлення не перешкоджає вирішенню спору.
Відповідно до п.3 ч.1 ст. 257 ЦПК України суд постановляє ухвалу про залишення позову без розгляду, якщо належним чином повідомлений позивач повторно не з`явився у підготовче засідання чи в судове засідання або не повідомив про причини неявки, крім випадку, якщо від нього надійшла заява про розгляд справи за його відсутності і його нез`явлення не перешкоджає розгляду справи.
Правове значення в такому випадку має лише належне повідомлення позивача про день та час розгляду справи, повторність неявки в судове засідання та неподання ним заяви про розгляд справи за його відсутності.
За вищевикладених умов, залишення заяви без розгляду, у разі повторної неявки позивача, буде правомірним.
Подібні висновки викладені у постановах Верховного Суду від 22 вересня 2021 року у справі № 465/205/17 (провадження № 61-9536св21), від 28 жовтня 2021 року у справі № 465/6555/16-ц (провадження № 61-9020св21), від 18 січня 2023 у справі № 947/15524/20 (провадження № 61-20943св21).
Однак, судом першої інстанції не було дотримано вказаних вимог.
Так, постановляючи оскаржувану ухвалу, суд першої інстанції виходив з того, що позивачка, будучи належним чином повідомлена про розгляд справи, не з`явився в судові засідання, призначені на 22 жовтня 2024 року, 06 листопада 2024 року та 22 листопада 2024 року, у зв`язку з чим наявні підстави для залишення скарги без розгляду, відповідно до п. 3 ч. 1 ст. 257 ЦПК України.
Проте, колегія суддів не погоджується з таким висновком суду першої інстанції, враховуючи наступне.
З матеріалів справи вбачається, що у вересні 2024 року ОСОБА_1 звернулася до суду з позовом до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу, у прохальній частині якого просила розглядати справу в порядку спрощеного позовного провадження без виклику сторін (а. с. 1).
Згідно з п.1 ч.4 ст.19 ЦПК України спрощене позовне провадження призначене для розгляду малозначних справ.
Відповідно до п.4 ч.6 ЦПК малозначними справами є, зокрема, справи про розірвання щлюбу.
Згідно з ч.1 ст.274 ЦПК України у порядку спрощеного позовного провадження розглядаються малозначні справи.
Відповідно до ч. 5 ст. 279 ЦПК України суд розглядає справу в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін за наявними у справі матеріалами, за відсутності клопотання будь-якої зі сторін про інше. За клопотанням однієї із сторін або з власної ініціативи суду розгляд справи проводиться в судовому засіданні з повідомленням (викликом) сторін.
Ухвалою Голованівського районного суду Кіровоградської області від 23 вересня 2024 року було відкрито провадження у справі, вирішено дану справу розглядати за правилами спрощеного позовного провадження з повідомленням (викликом) сторін, судове засідання для розгляду справи по суті призначено на 22 жовтня 2024 року.
Вказану ухвалу було направлено позивачці за адресою місця проживання, вказаною нею у позові (а.с. 13).
Однак, поштове відправлення, вкладенням до якого була ухвала суду про відкриття провадження у справі та призначення її до розгляду з повідомленням (викликом) сторін на 22 жовтня 2024 року, 23 жовтня 2024 року відділенням поштового зв`язку було повернуто до суду з відміткою «за закінченням терміну зберігання» (а. с. 19).
Позначка відділення поштового зв`язку «за закінченням терміну зберігання» – не є доказом належного інформування учасника справи про час і місце розгляду справи, не свідчить про відмову сторони від одержання повістки чи про її незнаходження за адресою, повідомленою суду.
Подібні висновки викладені у постановах Верховного Суду від 18 січня 2023 року у справі № 947/15524/20 (провадження № 61-20943св21, від 12 січня 2023 року у справі № 591/3717/21 (провадження № 61-734св22), від 19 грудня 2022 року у справі № 203/3899/21 (провадження № 61-7857св22), 14 грудня 2022 року у справі № 203/99/20 (провадження № 61-5145св21).
Таким чином, докази отримання ухвали суду про відкриття провадження у справі та призначення її до розгляду з повідомленням (викликом) сторін, а також докази належного інформування позивачки про судове засідання, призначене на 22 жовтня 2024 року, у матеріалах справи відсутні. 
Станом на дату проведення судових засідань, призначених на 06 листопада 2024 року та 22 листопада 2024 року, позивачка не була повідомлена про дату і час їх проведення, що підтверджується даними трекінгів з сайту АТ «Укрпошта» про відстеження поштових відправлень 06009755644172024, вкладенням до якого була судова повістка про виклик до суду на 06 листопада 2024 року, та 0600980484812, вкладенням до якого була судова повістка про виклик до суду на 22 листопада 2024 року (а. с. 21, 26).
Вказані поштові відправлення були отримані судом з відміткою відділення поштового зв`язку «адресат відсутній за вказаною адресою», що є доказом належного інформування учасника справи про час і місце розгляду справи. Однак, дата їх отримання – 28 листопада 2024 року (після постановлення судом першої інстанції оскаржуваної ухвали), тобто станом на дату судового засідання, яким закінчився розгляд справи, у суді першої інстанції не було належних доказів про вручення позивачці судових повісток про виклик до суду на 06 листопада 2024 року та на 22 листопада 2024 року. Про відсутність відомостей про вручення судової повістки вказано в протоколі судового засідання від 06 листопада 2024 року (а. с. 22).
Отже, позивачка не була належним чином повідомлена про час і місце розгляду справи, не подала заяву про розгляд справи у її відсутність в зв`язку з непоінформованістю про розгляд справи з викликом сторін, тому висновки суду першої інстанції про залишення позовної заяви без розгляду у зв`язку з повторною неявкою належним чином повідомленого позивача в судове засідання є передчасними та такими, що не відповідають вимогам процесуального законодавства..
Додатково, колегія суддів апеляційного суду наголошує, що сторони зобов`язані повідомляти суд про зміну свого місця проживання (перебування, знаходження) або місцезнаходження під час провадження справи, що не було зроблено позивачкою. Крім того, зацікавлена сторона зобов`язана проявляти особливу старанність у захисті своїх інтересів і вживати необхідних заходів для ознайомлення з рухом провадження у справі.
Загальний висновок суду за результатами розгляду апеляційної скарги
Згідно ст. 379 ЦПК України підставами для скасування ухвали суду, що перешкоджає подальшому провадженню у справі, і направлення справи для продовження розгляду до суду першої інстанції є неповне з`ясування судом обставин, що мають значення для справи; недоведеність обставин, що мають значення для справи, які суд першої інстанції вважає встановленими; невідповідність висновків суду обставинам справи; порушення норм процесуального права чи неправильне застосування норм матеріального права, які призвели до постановлення помилкової ухвали.
Доводи апеляційної скарги спростовують висновок суду першої інстанції, обґрунтовано вказують на неправильне застосування судом першої інстанції норм процесуального права, яке призвело до неправильного вирішення питання, пов`язаного з залишенням скарги без розгляду.
Колегія суддів апеляційного суду дійшла висновку, що ухвала суду першої інстанції за вказаних підстав підлягає скасуванню з направленням справи для продовження розгляду до суду першої інстанції.
Судові витрати
       Відповідно до ч.13 ст. 141 ЦПК України якщо суд апеляційної чи касаційної інстанції, не передаючи справи на новий розгляд, змінює рішення або ухвалює нове, цей суд відповідно змінює розподіл судових витрат.
Оскільки, ухвала суду першої інстанції, яка перешкоджає подальшому провадженню у справі, підлягає скасуванню з передачею справи до суду першої інстанції для продовження розгляду, то розподіл суми судових витрат, понесених позивачкою під час перегляду оскаржуваної ухвали судом апеляційної інстанції, підлягає здійсненню судом, який ухвалює остаточне рішення за результатами розгляду справи по суті.

Керуючись ст.ст. 367, 368, 374, 379, 381, 382, 383, 384 ЦПК України, Кропивницький апеляційний суд,-
П О С Т А Н О В И В :
Апеляційну скаргу ОСОБА_1 задовольнити.
Ухвалу Голованівського районного суду Кіровоградської області від 22 листопада 2024 року скасувати як таку, що перешкоджає подальшому провадженню у справі.
Цивільну справу № 386/1173/24 за позовом  ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу направити до Голованівського районного суду Кіровоградської області для продовження розгляду.
Постанова суду апеляційної інстанції набирає законної сили з дня її прийняття і може бути оскаржена в касаційному порядку до Верховного Суду протягом тридцяти днів з дня складення повного судового рішення.
Головуючий суддя Л. М. Дьомич
Судді О. Л. Дуковський 
О. А. Письменний