ПІВНІЧНИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД      
вул. Шолуденка, буд. 1, літера А, м. Київ, 04116 (044) 230-06-58 inbox@anec.court.gov.ua 
ПОСТАНОВА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
"28" січня 2025 р.           Справа№ 925/1008/24
Північний апеляційний господарський суд у складі колегії суддів: 
головуючого:           Тищенко А.І.
суддів:            Михальської Ю.Б. 
          Іоннікової І.А. 
 
секретар судового засіданні: Романенко К.О.,
за участю представників сторін: згідно протоколу судового засідання від 28.01.2025,
розглянувши у відкритому судовому засіданні в режимі відеоконференції апеляційну скаргу Публічного акціонерного товариства «Черкасиобленерго» в особі відокремленого структурного підрозділу «Золотоніські енергетичні мережі» Публічного акціонерного товариства «Черкасиобленерго» 
на рішення           Господарського суду Черкаської області
від                                 18.11.2024 (повний текст складено 22.11.2024) 
у справі               № 925/1008/24 (суддя Спаських Н.М.)
за позовом             Фізичної особи - підприємця Мельнікова Володимира Юрійовича
до                                     Публічного акціонерного товариства «Черкасиобленерго» в особі 
          відокремленого структурного підрозділу «Золотоніські 
          енергетичні мережі»          Публічного акціонерного товариства 
          «Черкасиобленерго» 
про                             визнання незаконним та скасування рішення,

ВСТАНОВИВ:

Короткий зміст позовних вимог

У серпні 2024 року Фізична особа - підприємець Мельніков Володимир Юрійович звернувся до Господарського суду Черкаської області з позовом до Публічного акціонерного товариства «Черкасиобленерго» в особі відокремленого структурного підрозділу «Золотоніські енергетичні мережі» Публічного акціонерного товариства «Черкасиобленерго» про визнання незаконним та скасування рішення комісії з розгляду актів про порушення, оформленого протоколом №52 від 16.05.2024.
Позовні вимоги обґрунтовані тим, що оспорюване рішення комісії з розгляду актів про порушення відокремленого структурного підрозділу «Золотоніські енергетичні мережі» Публічного акціонерного товариства «Черкасиобленерго» від 16.05.2024 є незаконним, порушує права позивача як споживача послуг розподілу електричної енергії.

Короткий зміст рішення місцевого господарського суду та його мотиви 

Рішенням Господарського суду Черкаської області від 18.11.2024 у справі №925/1008/24 позов задоволено повністю.
Визнано незаконним та скасувано рішення комісії з розгляду актів про порушення відокремленого структурного підрозділу «Золотоніські енергетичні мережі» публічного акціонерного товариства «Черкасиобленерго», оформлене протоколом №52 від 16.05.2024.
Присуджено до стягнення з Публічного акціонерного товариства «Черкасиобленерго» на користь Державного бюджету України  3 028, 00 грн. судового збору за розгляд справи.

Короткий зміст вимог апеляційної скарги, письмових пояснень та узагальнення їх доводів 

Не погоджуючись з прийнятим рішенням, відповідач звернувся до суду з апеляційною скаргою, просить скасувати оскаржуване рішення та прийняти нове, яким у задоволенні позовних вимог відмовити у повному обсязі та повернути відповідачу судовий збір за подання апеляційної скарги в розмірі 4 542, 00 грн., мотивуючи свої вимоги тим, що оскаржуване рішення суду прийнято з порушенням норм матеріального права та ненаданні належної оцінки доказам.
В обґрунтування вимог скарги скаржник зазначає, що в відповідності до пп. 3 пункту 8.4.2. ПРРЕЕ, «інші дії споживача, які призвели до зміни показів засобів вимірювальної техніки», є окремим порушенням та не пов`язані з пошкодженням лічильника за умови втручання в його роботу та пошкодженими пломбами, отже суд першої інстанції помилково пов`язує, такі порушення, як пошкодження пломби встановленої на лічильнику, пошкодження засобів обліку, факт втручання споживача в роботу засобів вимірювальної техніки, інші дії споживача, що призвели до зміни показів засобів вимірювальної техніки.
Доводи апеляційної скарги зводяться до того, що судом першої інстанції не враховано пояснень відповідача, що саме позивач свідомо придбав лічильник електричної енергії вже з вмонтованими шунтуючими перемичками, після цього звернувся до відповідача для встановлення цього лічильника. Факт встановлення лічильника саме по ініціативі споживача підтверджується актом пломбування та актом технічної перевірки №3158/854 від 27.09.2023.

Узагальнені доводи відзиву на апеляційну скаргу та заперечень проти пояснень відповідача

Заперечуючи проти апеляційної скарги, позивач подав відзив, у якому просить відмовити у задоволенні апеляційної скарги, оскаржуване рішення залишити без змін, наголошуючи на законності та обґрунтованості останнього.

Обставини справи встановлені судом першої інстанції та перевірені судом апеляційної інстанції

Як підтверджено матеріалами справи, 17.08.2015 між Фізичною особою-підприємцем Мельніковим Володимиром Юрійовичем (споживач) та ВСП «Золотоніські енергетичні мережі» Публічного акціонерного товариства «Черкасиобленерго» (постачальник) було укладено договір споживача про постачання електричної енергії №3158. 
У відповідності до пункту 1.1. договору постачальник продає електричну енергію споживачу для забезпечення потреб електроустановок споживача з дозволеною потужністю 8 кВт, величини якої по об`єктах споживача визначені в п.6 додатку «Графік зняття показів засобів обліку електричної енергії», а споживач оплачує постачальнику вартість використаної (купленої) електричної енергії та здійснює інші платежі згідно з умовами цього договору. 
Згідно п.6 додатку № 4 «Графік зняття показів засобів обліку електричної енергії» на об`єкті нежитловс приміщення за адресою м. Золотоноша, вул Шевченка, 173а, дозволена потужність 8 кВт.
Відповідно до п. 4 додатку №2 акт розмежування балансової належності електромереж та експлуатаційної відповідальності сторін до договору про постачання електричної енергії №3158 від 17.18.2015 споживач несе відповідальність за технічний стан та експлуатацію електромереж і електроустановок, які належать ФОП Мельніков В.Ю.
Точкою обліку є нежитлове приміщення за адресою: м. Золотоноша, вул. Шевченка, 173а, ЕІС-код: 62Z911120495757E, де здійснюється підприємницька діяльність позивача.
На вищевказаному об`єкті 17.08.2015 було встановлено лічильник для обліку електроенергії, позивач підписав з відповідачем акт про пломбування розрахункової схеми обліку електричної енергії,   в якому зазначено: «постачальник та споживач склали цей акт на підставі вимог п. 3.31 та 3.32 Правил користування електричною енергією про те, що розрахункові прилади обліку електроенергії перевірені, відповідають вимогам нормативно-технічних   документів та з метою недопущення втручання в їх роботу, опломбовані».
21.12.2018 позивач підписав заяву-приєднання до умов договору споживача про надання послуг із розподілу електричної енергії.
27.09.2023 представниками відповідача у присутності позивача було складено акт технічної перевірки (контрольного огляду) засобів обліку електричної енергії №3158/854. Даним актом зафіксовано, що   за адресою: м. Золотоноша, магазин «Електрон» у позивача було замінено лічильник. Лічильник типу NIK2300АРЗ.2000.МС.11 встановлено у контейнер, контейнер опломбовано.       
  В рядку висновки   в   акті вказано, що за результатами технічної перевірки (контрольного огляду), засоби обліку електроенергії та схема обліку визнані придатними для проведення комерційних розрахунків за спожиту електричну енергію. Відповідно до інформації, яка зафіксована у акті пломбування засобів обліку № 3158/854 від 27.09.2023 за адресою: м.Золотоноша, магазин «Електрон» місце пломбування:
1.Корпус лічильника - пломба GA0292425;
2.Клемна кришка лічильна - пломба А10946765;
3.Контейнер - пломба А10946775;
4.Бар`єр - пломба 11081697;
5.ІМП - пломба 11037312.
22.11.2023 представниками відповідача, провідним інженером енергоінспекції Щербатюком В. В., інженером енергоінспекції Рєзніком Д. В., інженером енергоінспекції комерційної служби Скакуном М. М. було складено акт про порушення №007838, згідно з яким «вчинено дії, що призвели до зміни (заниження) показів приладу обліку (підозра на встановлений додатковий елемент дистанційним керуванням електролічильником типу NIK2300АРЗ.2000.МС.11 №20295893 або шунтування струмових кіл)».
Під час проведення позапланової перевірки, відповідальними працівниками пошкоджень пломб не було виявлено, пошкоджень пломб також не зафіксовано у акті про порушення № 007838 від 22.11.2023.
Згідно з цим актом, та актом про пломбування речового (вилученого) доказу лічильник типу NIK2300АРЗ.2000.МС.11.№20295893, було вилучено у позивача та опломбовано, пломба якою опломбовано пакет № А10637017. 
Вилучений лічильник електричної енергії типу NIK 2300 АРЗ.2000.МС.11.№20295893 було направлено до Миколаївського науково-дослідного експертно-криміналістичного центру Міністерства внутрішніх справ України. 
Згідно висновку експертного дослідження від 19.03.2024 на вирішення вказаної експертизи було поставлено питання: 
Чи наявні в середині корпусу лічильника типу NIK 2300 АРЗ.2000.МС.11. заводський №20295893 сторонні елементи не характерні конструкції даного типу лічильника, якщо є то чи можуть вони впливати на правильність обліку електричної енергії. 
У висновку експерт вказує: у листі-замовленні на проведення експертного дослідження зазначено: «З метою повного та об`єктивного дослідження, Публічне акціонерне товариство «Черкасиобленерго» дозволяє розкриття корпусу вищезазначеного лічильника електричної енергії (у тому числі на застосування руйнівних методів дослідження у разі крайньої необхідності): типу NIK 2300 АРЗ.2000.МС.11. заводський №20295893, а також надаємо дозвіл на зняття пломб заводу-виробника і повірки в ході проведення досліджень».
Позивач вважає, що тим самим Публічне акціонерне товариство «Черкасиобленерго» у своєму листі на проведення дослідження визнає факт наявності на лічильнику типу NIK 2300, заводський №20295893 пломб заводу-виробника. 
У висновку експерт вказує: «Досліджуваний лічильник виконаний у пластмасовому корпусі, що складається з цоколя (задня частина корпусу), прозорого кожуха (передня частина корпусу) та контактної колодки із затискачами. Лічильник з найбільшими розмірами 185*175*54 мм. Цоколь і кожух лічильника з`єднуються між собою двома гвинтами, які опломбовані пломбами». Експерт у висновку підтверджує наявність пломб, що виключає втручання в лічильник споживачем.
У резолютивній частині Висновку експерт зазначає: «Встановлення металевих перемичок у схемі вимірювання лічильника у якості шунта вимірювальних елементів схеми».
    У акті про порушення №007838 від 22.11.2023 зазначено вид порушення: «підозра на встановлення додаткового елементу дистанційного керування електролічильником».
Крім того, у вищевказаному акті при огляді лічильника позивача працівниками відповідача було зафіксовано, що індикатор дії впливу постійного (змінного) магнітного або електричного полів на корпусі лічильника візуально не пошкоджений та не спрацьований.
В резолютивній частині висновку експерт не дає категоричного висновку, а лише припускає, щодо «можливого зменшення значення виміряної лічильником електричної енергії або повне припинення обліку на час дії умов, що впливають на роботу лічильника». 
Позивач вважає, що рішення комісії з розгляду актів про порушення Відокремленого структурного підрозділу «Золотоніські енергетичні мережі» Публічного акціонерного товариства «Черкасиобленерго» від 16.05.2024 є незаконним, порушує права позивача як споживача послуг з розподілу електричної енергії.

Мотиви та джерела права, з яких виходить суд апеляційної інстанції при прийнятті постанови

У відповідності до вимог частин 1, 2, 4, 5 статті 269 Господарського процесуального кодексу України суд апеляційної інстанції переглядає справу за наявними у ній і додатково поданими доказами та перевіряє законність і обґрунтованість рішення суду першої інстанції в межах доводів та вимог апеляційної скарги. Суд апеляційної інстанції досліджує докази, що стосуються фактів, на які учасники справи посилаються в апеляційній скарзі та (або) відзиві на неї. У суді апеляційної інстанції не приймаються і не розглядаються позовні вимоги та підстави позову, що не були предметом розгляду в суді першої інстанції. Суд апеляційної інстанції не обмежений доводами та вимогами апеляційної скарги, якщо під час розгляду справи буде встановлено порушення норм процесуального права, які є обов`язковою підставою для скасування рішення, або неправильне застосування норм матеріального права.
Суд, беручи до уваги межі перегляду справи у апеляційній інстанції, обговоривши доводи апеляційної скарги, проаналізувавши на підставі фактичних обставин справи застосування судом першої інстанції норм матеріального та процесуального права при прийнятті оскарженого рішення, заслухавши пояснення представників сторін, дійшов висновку, що апеляційна скарга задоволенню не підлягає, з таких підстав.
Станом на дату виникнення між сторонами спору, правове регулювання правовідносин, пов`язаних з виробництвом, передачею, розподілом, купівлею-продажем, постачанням електричної енергії регулювалося, зокрема Законом України «Про ринок електричної енергії» та Постановою національної комісії, що здійснює державне регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг 14.03.2018   №312 «Про затвердження Правил роздрібного ринку електричної енергії» (далі - ПРРЕЕ).
Відповідно до частини 1 статті 4 Закону України «Про ринок електричної енергії» учасники ринку електричної енергії провадять свою діяльність на ринку електричної енергії на договірних засадах.
Пунктами 8.2.6, 8.2.7 Правил роздрібного ринку електричної енергії встановлено, що на підставі акту про порушення уповноваженими представниками оператора системи під час засідань комісії з розгляду актів про порушення визначаються обсяг не облікованої електричної енергії та сума завданих споживачем збитків. Рішення комісії оформлюється протоколом, копія якого видається споживачу. У разі причетності споживача до порушення цих правил у протоколі зазначаються відомості щодо обсягу та вартості не облікованої електричної енергії. У такому разі разом з протоколом споживачу надаються розрахунок обсягу та вартості не облікованої електричної енергії з посиланням на відповідні пункти методики визначення обсягу та вартості не облікованої електричної енергії, затвердженої Регулятором, та розрахункові документи для оплати не облікованої електричної енергії та/або збитків. Споживач має оплатити розрахункові документи за не обліковану електричну енергію протягом 30 календарних днів від дня отримання рахунка.
Акт - це юридична форма рішень цих органів, тобто офіційний письмовий документ, який породжує певні правові наслідки, спрямований на регулювання тих чи інших суспільних відносин і має обов`язковий характер для суб`єктів цих відносин.
Таким чином, рішення комісії з розгляду актів про порушення правил роздрібного ринку електричної енергії, оформлене протоколом про нарахування обсягу не облікованої енергії та визначення її вартості, яку повинен оплатити споживач, безпосередньо впливає на права та обов`язки відповідного суб`єкта господарювання у розрізі його відносин з енергопостачальною організацією, оскільки встановлює обсяг і вартість недорахованої електроенергії (цю суму слід сплатити позивачеві протягом 30 календарних днів з дня отримання рахунка) та створює загрозу припинення електропостачання відповідного споживача.
Відповідно до частини 1 статті 4 Закону України «Про ринок електричної енергії» учасники ринку електричної енергії провадять свою діяльність на ринку електричної енергії на договірних засадах. Для забезпечення функціонування ринку електричної енергії укладаються, зокрема, договори про надання послуг з розподілу, про постачання електричної енергії споживачу.
Згідно з пунктом 2 постанови НКРЕКП №312 від 14.03.2018 «Про затвердження Правил роздрібного ринку електричної енергії» укладення договорів між споживачами та іншими учасниками роздрібного ринку електричної енергії відповідно до вимог правил здійснюється шляхом приєднання споживачів до публічних договорів приєднання (договору споживача про надання послуг з розподілу електричної енергії, відповідних договорів про постачання електричної енергії) на умовах чинних договорів про постачання електричної енергії та про користування електричною енергією, укладених з відповідними постачальниками електричної енергії за регульованим тарифом, шляхом подання заяви-приєднання за формою, наведеною у додатку до цієї постанови.
В силу приписів абзацу 2 пункту 5 постанови НКРЕКП №312 від 14.03.2018 з дати набрання чинності договором споживача про надання послуг з розподілу (передачі) електричної енергії оператор системи розподілу (оператор системи передачі) надає послуги комерційного обліку споживачам, точки комерційного обліку яких улаштовані на території його ліцензованої діяльності, відповідно до кодексу комерційного обліку електричної енергії, затвердженого постановою НКРЕКП №311 від 14.03.2018.
За змістом частини 3 статті 58 Закону України «Про ринок електричної енергії» споживач зобов`язаний: 1) сплачувати за електричну енергію та надані йому послуги відповідно до укладених договорів; 2) надавати постачальникам послуг комерційного обліку, з якими він уклав договір, доступ до своїх електроустановок для здійснення монтажу, технічного обслуговування та зняття показників з приладів обліку споживання електричної енергії; 3) дотримуватися правил технічної експлуатації, правил безпеки під час експлуатації власних електроустановок, нормативно-правових актів, що регулюють функціонування ринку електричної енергії, та умов укладених договорів; 4) врегулювати у порядку, визначеному Кодексом систем розподілу, відносини щодо технічного забезпечення розподілу електричної енергії з оператором системи розподілу.    
Згідно зі статті 77 Закону України «Про ринок електричної енергії» учасники ринку, які порушили нормативно-правові акти, що регулюють функціонування ринку електричної енергії, несуть відповідальність згідно із законом. 
Правопорушеннями на ринку електричної енергії, зокрема, є: недотримання вимог нормативно-правових актів, що регулюють функціонування ринку електричної енергії; порушення вимог нормативно-правових актів, нормативно-технічних документів, нормативних документів з питань технічної експлуатації електричних станцій і мереж, енергетичного обладнання і мереж електроенергетичних підприємств та споживачів, виготовлення, монтажу, налагодження та випробування енергоустановок і мереж, виконання проектних робіт на енергоустановках і мережах; крадіжка електричної енергії, самовільне підключення до об`єктів електроенергетики, споживання електричної енергії без приладів обліку; пошкодження цілісності пломб, повірочного тавра тощо.
Правилами роздрібного ринку електричної енергії, затвердженими постановою НКРЕКП №312 від 14.03.2018,   зокрема, врегульовано взаємовідносини, які виникають під час купівлі-продажу електричної енергії між електропостачальником (електропостачальниками) та споживачем (для власного споживання), а також їх взаємовідносини з іншими учасниками роздрібного ринку електричної енергії, визначеними наведеними правилами.
Згідно з пунктом 1.1.1 ПРРЕЕ ці правила є обов`язковими для виконання всіма учасниками роздрібного ринку.
Згідно з пунктом 2.3.4 ПРРЕЕ відповідальність за збереження і цілісність засобів комерційного обліку електричної енергії та пломб (відбитків їх тавр) відповідно до акта про пломбування покладається на власника (користувача) електроустановки або організацію, на території (у приміщенні) якої вони встановлені. Відповідальним за експлуатацію та технічний стан засобів (вузлів) вимірювальної техніки є їх власник.
Відповідно до пункту 5.5.5 глави 5.5 розділу V ПРРЕЕ споживач, зокрема, зобов`язаний користуватися електричною енергією виключно на підставі договору (договорів); сплачувати за електричну енергію та надані йому послуги відповідно до укладених договорів; здійснювати оплату рахунків, виставлених на підставі актів про порушення цих Правил та умов договору; дотримуватися правил технічної експлуатації, правил безпеки під час експлуатації власних електроустановок, нормативно-правових актів, що регулюють функціонування ринку електричної енергії, та умов укладених договорів; забезпечувати належний технічний стан та безпечну експлуатацію своїх електроустановок та електроприладів згідно з вимогами нормативно-технічних документів та нормативно-правових актів України; забезпечувати збереження і цілісність установлених на його території та/або об`єкті (у його приміщенні) розрахункових засобів комерційного обліку електричної енергії та пломб (відбитків їх тавр) відповідно до акта про пломбування; невідкладно повідомляти оператора системи та постачальника послуг комерційного обліку про недоліки в роботі засобу вимірювання; не допускати без облікового використання електричної енергії або використання електричної енергії для професійної та/або господарської діяльності на об`єктах, які розраховуються за електричну енергії за тарифом побутових споживачів, а також відшкодовувати збитки, завдані оператору системи та/або споживачу (основному споживачу), у разі виявлення без облікового використання електричної енергії.
27.09.2023 було складено акт технічної перевірки (контрольного огляду) засобів обліку електричної енергії №3158/854, відповідно у якому зафіксовано, що   за адресою: м. Золотоноша, магазин «Електрон» у позивача було замінено лічильник. Лічильник типу NIK2300АРЗ.2000.МС.11 встановлено у контейнер, контейнер опломбовано.       
В рядку висновки в акті вказано, що за результатами технічної перевірки (контрольного огляду), засоби обліку електроенергії та схема обліку визнані придатними для проведення комерційних розрахунків за спожиту електричну енергію. 
Затвердженими постановою НКРЕЕКП від 14.03.2018 №312 правилами роздрібного ринку електричної енергії (далі правила) у п. 5.2. передбачено, що постачальник має право доступу до належних споживачу засобів (систем) обліку електричної енергії, вимірювання потужності, контролю показників якості електричної енергії для дотримання встановлених режимів споживання енергії. 
22.11.2023 представниками відповідача, провідним інженером енергоінспекції Щербатюком В. В., інженером енергоінспекції Рєзніком Д. В., інженером енергоінспекції комерційної служби Скакуном М. М. було складено акт про порушення №007838, згідно з яким перевіркою встановлено:   «вчинено дії, що призвели до зміни (заниження) показів приладу обліку (підозра на встановлений додатковий елемент дистанційним керуванням електролічильником типу NIK2300АРЗ.2000.МС.11 №20295893 або шунтування струмових кіл)». При цьому, відповідачем зазначено що під час цієї перевірки відповідальними працівниками   підрозділу Публічного акціонерного товариства «Черкасиобленерго» пошкоджень пломб на лічильнику споживача не було виявлено, пошкоджень пломб також не зафіксовано у акті про порушення №007838 від 22.11.2023.
Згідно з цим актом, та актом про пломбування речового (вилученого) доказу, лічильник типу NIK2300АРЗ.2000.МС.11.№20295893 вилучено у позивача та опломбовано, пломба якою опломбовано пакет - №А10637017. Станом і на час вирішення спору лічильник знаходиться у відповідача та позивачу не повернутий. 
16.05.2024 відбулося засідання комісії з розгляду складеного акта про порушення №007838, про що складено протокол №52 засідання в приміщенні ВСП «Золотоніські енергетичні мережі» Публічного акціонерного товариства «Черкасиобленерго».
Так, згідно п. 8.2.6. ПРРЕЕ акт про порушення розглядається комісією з розгляду актів про порушення, що створюється оператором системи і має складатися не менше ніж з трьох уповноважених представників оператора системи. Споживач має право бути присутнім на засіданні комісії з розгляду актів про порушення. Споживач має бути повідомлений оператором системи про місце, час і дату засідання комісії не пізніше ніж за 7 календарних днів до призначеної дати засідання.
У разі відмови споживача або представника споживача від отримання акта про порушення, у якому визначено місце, час та дату проведення засідання комісії, або окремого повідомлення про місце, час і дату засідання комісії оператор системи направляє споживачу таке повідомлення рекомендованим листом з повідомленням про вручення поштового відправлення на адресу, визначену в даних щодо споживача, наявних в оператора системи, у строк до 60 календарних днів від дати складення акта (крім випадків проведення експертизи або отримання висновку заводу виробника пломби та/або індикатора, та/або засобу вимірювальної техніки електричної енергії; повторного розгляду акта на засіданні комісії з розгляду актів про порушення). У такому разі оператор системи має право розглянути акт про порушення на засіданні комісії, яке має відбутися по закінченню 30 календарних днів від дати направлення споживачу такого повідомлення, але не пізніше 90 календарних днів від дати направлення такого повідомлення. За зверненням споживача оператор системи може розглянути акт про порушення на засіданні комісії раніше указаного терміну.
Акт про порушення, не розглянутий у визначеному цими Правилами порядку протягом 90 календарних днів від дня його складення, вважається недійсним та підлягає скасуванню, крім випадків необхідності проведення експертизи або отримання висновку заводу виробника пломб, індикаторів та/або засобу вимірювальної техніки електричної енергії для встановлення факту порушення. Якщо для розгляду акта про порушення необхідні результати експертного дослідження та/або обстеження заводом виробником, перебіг зазначеного терміну починається з дати їх отримання оператором системи.
Комісія з розгляду актів про порушення може повторно розглянути акт про порушення в порядку, встановленому цими правилами, на підставі звернення споживача, на вимогу регулятора, центрального органу виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері нагляду (контролю) в галузі електроенергетики, центрального органу виконавчої влади, що забезпечує формування та реалізацію державної політики в електроенергетичному комплексі, або за рішенням суду. У разі повідомлення оператору системи про істотні обставини, які не були відомі на момент ухвалення рішення комісією, але мають суттєве значення, рішення комісії може бути переглянуте у порядку, встановленому цими правилами, протягом 1 року, починаючи з дня, наступного за днем його прийняття. Споживач може подати оператору системи звернення про перегляд рішення комісії протягом 180 календарних днів з дня прийняття комісією відповідного рішення.
Рішення комісії оформлюється протоколом, копія якого видається споживачу.
Як встановлено судом першої інстанції та вбачається з матеріалів справи, вилучений лічильник електричної енергії типу NIK 2300 АРЗ.2000.МС.11.№20295893 було направлено до Миколаївського науково-дослідного експертно-криміналістичного центру Міністерства внутрішніх справ України. Згідно висновку експертного дослідження від 19.03.2024 на вирішення вказаної експертизи було поставлено питання: 
Чи наявні в середині корпусу лічильника типу NIK 2300 АРЗ.2000.МС.11. заводський №20295893 сторонні елементи не характерні конструкції даного типу лічильника, якщо є, то чи можуть вони впливати на правильність обліку електричної енергії. 
У висновку від 19.03.2024 №ЕД-19/115-24/56-ЕТ експерт вказує, що у листі-замовленні на проведення експертного дослідження зазначено: «З метою повного та об`єктивного дослідження, Публічне акціонерне товариство «Черкасиобленерго» дозволяє розкриття корпусу вищезазначеного лічильника електричної енергії (у тому числі на застосування руйнівних методів дослідження у разі крайньої необхідності): типу NIK 2300 АРЗ.2000.МС.11. заводський №20295893, а також надаємо дозвіл на зняття пломб заводу-виробника і повірки в ході проведення досліджень».
Позивач вважає, що тим самим Публічне акціонерне товариство «Черкасиобленерго» у своєму листі на проведення дослідження визнає факт наявності на лічильнику типу NIK 2300, заводський №20295893 пломб заводу-виробника. 
У висновку експерт вказує: «Досліджуваний лічильник виконаний у пластмасовому корпусі, що складається з цоколя (задня частина корпусу), прозорого кожуха (передня частина корпусу) та контактної колодки із затискачами. Лічильник з найбільшими розмірами 185*175*54 мм. Цоколь і кожух лічильника з`єднуються між собою двома гвинтами, які опломбовані пломбами». Експерт у висновку підтверджує наявність цілісних пломб, що виключає втручання в лічильник споживачем. 
У резолютивній частині висновку експерт зазначає виявлене ним «встановлення металевих перемичок у схемі вимірювання лічильника у якості шунта вимірювальних елементів схеми».
Як встановлено судом першої інстанції, на вилученому у споживача лічильнику на час проведення перевірки та проведення експертного дослідження   були в наявності та у непошкодженому вигляді   всі пломби заводу виробника та постачальника Публічного акціонерного товариства «Черкасиобленерго», оскільки про їх відсутність нічого не зазначено в акті про порушення та експертом, який описав лічильник, що взятий ним для дослідження. При цьому, відсутність претензій до пломб заводу - виробника на корпусі лічильника та до пломб Публічного акціонерного товариства «Черкасиобленерго» підтверджував в засіданні представник відповідача.                       
Так, у акті про порушення №007838 від 22.11.2023 вказано вид порушення: «підозра на встановлення додаткового елементу дистанційного керування електролічильником». 
Працівники відповідача не мали при собі ніякого пристрою дистанційного керування, яким би можливо було б в інтересах об`єктивної перевірки змінити показники лічильника і не виявили такого пристрою у самого споживача при перевірці. При цьому, що саме явно вказувало при перевірці працівникам відповідача на «встановлення додаткового елементу дистанційного керування ектролічильником», в акті не відображено. 
Разом з цим, в пункті 2 акту про порушення від 22.11.2023 при огляді лічильника позивача працівниками відповідача було зафіксовано, що індикатор дії впливу постійного (змінного) магнітного або електричного полів на корпусі лічильника візуально не пошкоджений та не спрацьований. 
Індикатор магнітного поля являє собою кольорову наклейку, з розміщеною на ній капсулою із спеціальною магнітною суспензією, яка безповоротно змінює свою форму під впливом постійного, змінного та електричного магнітних полів (буквально перетворюється в порошок із свого цілісного первинного стану). Наклейка захищена від несанкціонованого втручання, яка проявляється при спробі зняття індикатора з опломбованого об`єкту або впливу на лічильник, зокрема, постійного магнітного поля з певною величиною індукції тривалістю більше 3-х секунд.
В акті не вказано, що при перевірці у споживача було встановлено відмінність показників лічильника при його нормальній роботі та під впливом приладу дистанційної дії. 
При цьому, у висновку експертом вказано про виявлення ним після розкриття корпусу лічильника встановлених металевих перемичок у схемі вимірювання лічильника на контактах ланцюгів вимірювальних елементів схеми шляхом пайки, яка відмінна від пайки елементів лічильника в умовах заводу-виробника. Встановлення таких перемичок призводить до порушення надходження електричних сигналів від первинних перетворювачів струму і напруги, необ`єктивного обчислення лічильником потужності, інтегрування її в часі та перетворення у послідовність імпульсів, кількість яких пропорційна спожитій електроенергії, або повне припинення обліку на час дії умов які впливають на роботу лічильника. 
Позивач звертає увагу, що експерт не заміряв правильність обліку лічильником   спожитої електроенергії, бо для цього необхідні спеціальні знання в області метрології, а через відсутність в експерта таких знань, відповідність метрологічної складової експертом не визначалася, про що прямо ним зазначено у висновку.                       
В своїй апеляційній скарзі, відповідач зазначає, що суд не врахував пояснень останнього, відносно того, що саме позивач свідомо придбав лічильник електричної енергії вже з вмонтованими шунтуючими перемичками. Після цього звернувся до відповідача для встановлення цього лічильника. Факт встановлення лічильника по ініціативі саме споживача підтверджується актом пломбування та актом технічної перевірки №3158/854 від 27.09.2023.
Так, апелянт стверджує, що ті обставини, що позивач міг не знати про встановлені шунтуючі перемички і він міг випадково придбати його в торгівельній організації, спростовуються висновком експерта, що конструкція перемичок, механічною і електричною схемою, і свідчить про саморобний спосіб встановлення (носить штучний характер) та не відповідає рішенням заводу-виробника.
Апелянт наголошує, що згідно висновку експерта, у лічильнику електричної енергії типу NIK 2300 AP3.2000.MC.11 і № 20295893, на контактах ланцюгів вимірювальних елементів схеми лічильника по фазам А, В та С встановлені металеві перемички шляхом пайки, яка відмінна від пайки елементів схеми лічильника в умовах заводу-виробника лічильника. Встановлення металевих перемичок у схемі вимірювання лічильника у якості шунта вимірювальних елементів схеми, призводить до порушення надходження електричних сигналів від первинних перетворювачів струму і напруги, необ`єктивного обчислення лічильником потужності, інтегрування її в часі та перетворення в послідовність імпульсів, кількість яких пропорційна спожитої електричної енергії - можливе зменшення значення виміряної лічильником енергії по відношенню до обсягу реально спожитої електричної енергії, або повне припинення обліку на час дій умов, які впливають на роботу лічильника. Наявність, спосіб приєднання до електронної схеми лічильника, функціональне призначення у схемі лічильника та можливий вплив на облік електричної енергії встановлених перемичок між контактами вимірювальних елементів схеми обліку електричної енергії лічильника за конструктивною, механічною і електричною схемою, свідчить про саморобний спосіб встановлення (носить штучний характер) та не відповідає рішенням заводу-виробника лічильника.
Спосіб визначення порушення був здійснений шляхом вимірів в електричній мережі споживача за допомогою засобу вимірювальної техніки ВМ-157-8 №14444315 п.4 акту про порушення №007838 від 22.11.2024.
Представник відповідача механізму втручання в лічильник пояснити   не зміг, однак оскільки на споживача покладено обов`язок збереження лічильника, то вважає, що відповідальність за виявлені недоліки всередині  лічильника слід покладати саме на споживача. 
Проте, з матеріалів справи не вбачається, які ж умови, створені споживачем, так   протиправно впливають на показники лічильника, що він обліковує її неналежним чином та саме в бік зменшення обсягу фактично спожитої електроенергії. Ні відповідач, ні експерт не перевіряли роботу лічильника під впливом приладу дистанційного керування його обліком. 
Отже, вищезазначене свідчить лише про припущення стосовно того, що споживач має такий прилад дистанційного управління показниками лічильника та застосовував його. 
При самій перевірці в приміщенні споживача працівниками Публічного акціонерного товариства «Черкасиобленерго» не було вжито ніяких заходів до перевірки обліку електроенергії лічильником споживача з фіксацією його неправильної роботи при зміні навантаження на нього чи за інших обставин, які б свідчили про обґрунтовану підозру технічно неправильної роботи лічильника чи під впливом на нього споживача. Про такі заходи в акті про порушення також нічого не зазначено. 
Оскільки   пломби заводу-виробника та Публічного акціонерного товариства «Черкасиобленерго» не були порушені чи пошкоджені на вилученому лічильнику споживача, то не зрозумілим є механізм втручання в схему обліку електроенергії для впаювання туди виявлених експертом металевих перемичок. 
Ніяких недоліків роботи лічильника на час його заміни та встановлення на об`єкті споживача 27.09.2023 з боку Публічного акціонерного товариства «Черкасиобленерго» не було виявлено, лічильник визнано повністю придатним до роботи, встановлено споживачу та опломбовано. 
Як правильно зазначено судом першої інстанції, з висновку експерта не вбачаються категоричні доводи щодо неправильної роботи лічильника позивача в сторону зменшення обліку електроенергії, навіть із виявленими в ньому впаяними сторонніми металевими перемичками, не передбаченими виробником. 
В   резолютивній частині висновку експерт дійсно не дає категоричного висновку, а лише припускає, щодо «можливого зменшення значення виміряної лічильником електричної енергії або повне припинення обліку на час дії умов, що впливають на роботу лічильника».
Як вбачається з тексту протоколу №52,   працівниками Публічного акціонерного товариства «Черкасиобленерго» на об`єкті споживача зафіксовано порушення п. 3) п. 8.4.2. ПРРЕЕ. 
Пунктом 8.4.2. ПРРЕЕ   передбачено наступне: 
8.4.2. Визначення обсягу та вартості не облікованої електричної енергії здійснюється оператором системи на підставі акта про порушення, складеного у порядку, визначеному цими Правилами, у разі виявлення таких порушень:
3) пошкодження (розбите скло, пошкодження цілісності корпусу лічильника тощо) або відсутність засобів вимірювальної техніки (за умови наявності акта про пломбування, складеного в порядку, установленому Кодексом комерційного обліку, або іншого документа, який підтверджує передачу на збереження засобів вимірювальної техніки, та у разі пошкодження засобів вимірювальної техніки за умови втручання споживача в роботу засобів вимірювальної техніки), інші дії споживача, які призвели до зміни показів засобів вимірювальної техніки (використання фазозсувного трансформатора, постійних магнітів (у разі не встановлення на/в лічильник індикаторів), пристрою випромінювання електромагнітних полів тощо);
Отже даним підпунктом 3) пункту 8.4.2. ПРРЕЕ чітко визначено, що для його застосування слід довести втручання споживача в роботу вимірювальної техніки, а інші дії споживача мають призвести до зміни показників засобів вимірювальної техніки.                       
За правилами 8.4.4. ПРРЕЕ - факт пошкодження пломб та/або індикаторів, та/або засобів вимірювальної техніки, факт втручання споживача в роботу засобів вимірювальної техніки, крім випадків спрацювання індикаторів (фіксації індикаторами впливу фізичних полів), має бути підтверджений експертизою, проведеною спеціалізованою організацією (підприємством), яка має право на її проведення відповідно до законодавства (далі - експертиза). До отримання оператором системи результатів експертизи положення цієї глави не застосовуються для визначення обсягу та вартості не облікованої електричної енергії, за винятком випадків, передбачених цим пунктом.
Відповідно до п. 8.4.10. ПРРЕЕ обов`язковою умовою розрахунку обсягу та вартості не облікованої електроенергії, виходячи з величини договірної потужності, є недопуск споживачем представників оператора системи на свою територію для перевірки інформації щодо сумарної максимальної потужності струмоприймачів, відмови споживача від вимірювання струму навантаження електроустановки при підключенні всіх наявних струмоприймачів на повну потужність.
За доводами скаржника, суд першої інстанції помилково вважає, що ненадання споживачем паспортних даних наявних струмоприймачів і незабезпечення їх увімкнення на повну потужність не вважається відмовою споживача від вимірювання навантаження.
Так, апелянт зазначає, що акт про порушення №007838 від 22.11.2024, підписано споживачем без зауважень, що вбачається з п. 11 акту, отже в споживача не було зауважень до складеного акту про порушення, відповідно і до п. 5 акту - Перелік струмоприймачів, приєднаних до електричної мережі, та режим роботи: - «споживач не надав паспортні дані всіх наявних струмоприймачів та не забезпечив увімкнення на повну потужність»
Відтак, на думку відповідача, недопуск представників оператора системи та відмова споживача від вимірювання струму навантаження електроустановки при підключенні всіх наявних струмоприймачів па повну потужність, згідно п. 8.4.10 пп.3 - є окремими умовами.
Разом з цим, за правилами п. 8.4.4. ПРРЕЕ факт пошкодження пломб та/або індикаторів, та/або засобів вимірювальної техніки, факт втручання споживача в роботу засобів вимірювальної техніки, крім випадків спрацювання індикаторів (фіксації індикаторами впливу фізичних полів), має бути підтверджений виключно експертизою, проведеною спеціалізованою організацією (підприємством), яка має право на її проведення відповідно до законодавства. До отримання оператором системи результатів експертизи положення цієї глави не застосовуються для визначення обсягу та вартості не облікованої електричної енергії, за винятком випадків, передбачених цим пунктом.
З аналізу підпункту 3) п.8.4.2 ПРРЕЕ який застосовано відповідачем, чітко вбачається, що нарахування вартості не облікованої електричної енергії проводиться постачальником виключно за умови доказаного втручання споживача в роботу засобів вимірювальної техніки) або за наслідками   інших дій споживача, які призвели до зміни показів засобів вимірювальної техніки. 
Отже, за відсутності доказаного чи хоча б поясненого механізму можливості впайки споживачем металевих перемичок в схему вимірювання лічильника при збереженості цілісності пломб заводу-виробника на лічильнику; доказаності безумовного впливу цих перемичок на заниження обліку електроенергії; доказаності використання споживачем приладу дистанційного впливу на лічильник - притягнення позивача до відповідальності у вигляді донарахування йому вартості необлікованої електроенергії є безпідставним.   
За таких умов висновки комісії Публічного акціонерного товариства «Черкасиобленерго» не базуються на достовірних доказах порушення позивачем вимог закону щодо споживання та обліку електроенергії. 
З огляду на викладене, колегія суддів погоджується з висновком суду першої інстанції про те, що позивач довів обґрунтованість своїх позовних вимог і недотримання відповідачем вимог ПРРЕЕ при застосуванні п.3) п. 8.4.2., 8.4.10   правил, тому заявлені позовні вимоги підлягають задоволенню у повному обсязі.

Висновки суду апеляційної інстанції за результатами розгляду апеляційної скарги

Статтею 74 Господарського процесуального кодексу України передбачено, що кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог і заперечень. Докази подаються сторонами та іншими учасниками справи. 
Відповідно до статті 86 Господарського процесуального кодексу України суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтуються на всебічному та повному і об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів.
У викладі підстав для прийняття рішення суду необхідно дати відповідь на доречні аргументи та доводи сторін, здатні вплинути на вирішення спору; виклад підстав для прийняття рішення не повинен неодмінно бути довгим, оскільки необхідно знайти належний баланс між стислістю та правильним розумінням ухваленого рішення; обов`язок суддів наводити підстави для своїх рішень не означає необхідності відповідати на кожен аргумент заявника на підтримку кожної підстави; обсяг цього обов`язку суду може змінюватися залежно від характеру рішення. Згідно з практикою Європейського суду з прав людини очікуваний обсяг обґрунтування залежить від різних доводів, що їх може наводити кожна зі сторін, а також від різних правових положень, звичаїв та доктринальних принципів, а крім того, ще й від різних практик підготовки та представлення рішень у різних країнах.
Аналогічна правова позиція викладена у постанові Верховного Суду від 28.05.2020 у справі № 909/636/16.
Аналізуючи питання обсягу дослідження доводів учасників справи та їх відображення у судовому рішенні, суд першої інстанції спирається на висновки, що зробив Європейський суд з прав людини від 18.07.2006 у справі «Проніна проти України», в якому Європейський суд з прав людини зазначив, що пункт 1 статті 6 Конвенції зобов`язує суди давати обґрунтування своїх рішень, але це не може сприйматись як вимога надавати детальну відповідь на кожен аргумент. Межі цього обов`язку можуть бути різними в залежності від характеру рішення. Крім того, необхідно брати до уваги різноманітність аргументів, які сторона може представити в суд, та відмінності, які існують у державах-учасницях, з огляду на положення законодавства, традиції, юридичні висновки, викладення та формулювання рішень.
У рішенні Європейського суду з прав людини «Серявін та інші проти України» вказано, що усталеною практикою Європейського суду з прав людини, яка відображає принцип, пов`язаний з належним здійсненням правосуддя, у рішеннях судів та інших органів з вирішення спорів мають бути належним чином зазначені підстави, на яких вони ґрунтуються. Хоча пункт 1 статті 6 Конвенції зобов`язує суди обґрунтовувати свої рішення, його не можна тлумачити як такий, що вимагає детальної відповіді на кожен аргумент. Міра, до якої суд має виконати обов`язок щодо обґрунтування рішення, може бути різною в залежності від характеру рішення (рішення у справі «Руїс Торіха проти Іспанії» (Ruiz Torija v. Spain) від 9 грудня 1994 року, серія A, N303-A, п. 29).
Отже, з огляду на вищевикладене та встановлені фактичні обставини справи, суд надав вичерпну відповідь на всі питання, що входять до предмета доказування у даній справі та виникають при кваліфікації спірних відносин, як у матеріально-правовому, так і у процесуальному сенсах.
При цьому, слід зазначити, що іншим доводам апелянта оцінка судом не надається, адже, вони не спростовують встановлених судом обставин, та не впливають на результат прийнятого рішення.
Враховуючи вищевикладене, апеляційний господарський суд погоджується із висновками місцевого суду як законними, обґрунтованими обставинами й матеріалами справи, детальний аналіз яких, як і нормативне обґрунтування прийнятого судового рішення наведено місцевим судом, підстав для скасування його не знаходить. Доводи апелянта по суті його скарги в межах заявлених вимог, як безпідставні й необґрунтовані не заслуговують на увагу, оскільки не підтверджуються жодними доказами по справі й не спростовують викладених в судовому рішенні висновків.
Оцінюючи вищенаведені обставини, колегія приходить до висновку, що рішення Господарського суду Черкаської області від 18.11.2024 у справі №925/1008/24 обґрунтоване, відповідає обставинам справи і чинному законодавству, а отже, підстав для його скасування не вбачається, у зв`язку з чим апеляційна скарга не підлягає задоволенню.
Згідно зі статтею 129 Господарського процесуального кодексу України витрати по сплаті судового збору за подання апеляційної скарги покладаються на заявника.
Враховуючи вищевикладене та керуючись статтями 129, 269, 270, 273, пунктом 1 частини 1 статті 275, статтями 276, 282, 284 Господарського процесуального кодексу України, Північний апеляційний господарський суд, -

П О С Т А Н О В И В :
Апеляційну скаргу Публічного акціонерного товариства «Черкасиобленерго» в особі відокремленого структурного підрозділу «Золотоніські енергетичні мережі» Публічного акціонерного товариства «Черкасиобленерго» на рішення Господарського суду Черкаської області вiд 18.11.2024 у справі №925/1008/24 залишити без задоволення.
Рішення Господарського суду Черкаської області вiд 18.11.2024 у справі №925/1008/24 залишити без змін.
Матеріали справи №925/1008/24 повернути до Господарського суду Черкаської області.

Постанова набирає законної сили з дня її прийняття та може бути оскаржена у касаційному порядку, передбаченому статтями. 286-291 ГПК України.

          Повний текст складено: 04.02.2025.

Головуючий суддя                                                            А.І. Тищенко 

Судді                                                                                Ю.Б. Михальська

                                                                                І.А. Іоннікова