ХЕРСОНСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
Єдиний унікальний номер справи: 766/12728/23 Головуючий в І інстанції: Шестакова Я.В.
Номер провадження: 22-ц/819/106/25 Доповідач: Майданік В.В.

П О С Т А Н О В А 
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

11 лютого 2025 року                                                         м. Херсон

Херсонський апеляційний суд у складі колегії суддів судової палати з розгляду цивільних справ:

головуючого         Майданіка В.В.,
       суддів:         Воронцової Л.П.,
                               Склярської І.В.,
       секретар                Олійник К.О., 

учасники справи: 
позивач –  ОСОБА_1 ,
відповідач –  ОСОБА_2 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Херсоні цивільну справу за апеляційною скаргою  ОСОБА_2 на рішення Херсонського міського суду Херсонської області від 05 серпня 2024 року, ухвалене у складі судді Шестакової Я.В., дата складення повного тексту рішення – 05 серпня 2024 року, у справі за позовом адвоката Бєлової Родіки Володимирівни, діючої від імені  ОСОБА_1 , до ОСОБА_2 про зменшення розміру аліментів,

В С Т А Н О В И В :

       Стислий виклад позовної заяви, оскаржуваного судового рішення та апеляційної скарги

25 грудня 2023 року адвокат Бєлова Родіка Володимирівна, діюча від імені  ОСОБА_1 , звернулася до суду через систему "Електронний суд" з позовом до ОСОБА_2 , в якому просила:
--- зменшити розмір аліментів, які стягуються з ОСОБА_1 ( ІНФОРМАЦІЯ_1 , зареєстрований: АДРЕСА_1 , РНОКПП НОМЕР_1 ) на користь ОСОБА_2 ( ІНФОРМАЦІЯ_2 , зареєстрована: АДРЕСА_1 , РНКОПП НОМЕР_2 ) на утримання: ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_3 та ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_4 у розмірі 1/3 частини з усіх видів його заробітку, але не менше 50% прожиткового мінімуму для дитини відповідного віку, щомісячно, починаючи з 23.09.2019 року і до досягнення найстаршою дитиною повноліття, до 1/6 частини всіх видів заробітку, але не менше 50% прожиткового мінімуму для дитини відповідного віку, щомісячно, до досягнення найстаршою дитиною повноліття, починаючи з дня набуття рішенням суду законної сили;
--- відкликати судовий наказ Херсонського міського суду Херсонської області від 01.10.2019 року, справа №766/19041/19, н/п 2-н/766/962/19 про стягнення з ОСОБА_1 на користь ОСОБА_2 аліментів на утримання малолітніх дітей: ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_3 та ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_4 у розмірі 1/3 частини з усіх видів його заробітку, але не менше 50% прожиткового мінімуму для дитини відповідного віку, щомісячно, починаючи з 23.09.2019 року і до досягнення найстаршою дитиною повноліття.

Позов обґрунтований наступним.
Судовим наказом Херсонського міського суду Херсонської області від 01.10.2019 року у справі № 766/19041/19 з позивача на користь відповідачки ОСОБА_2 стягуються аліменти на утримання 2-х неповнолітніх дітей – ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_3 та ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_4 в розмірі 1/3 частин усіх доходів платника аліментів, але не менше 50 відсотків від прожиткового мінімуму на дитину відповідного віку, починаючи з 23.09.2019 року та до досягнення дитиною повноліття. 
На даний час матеріальне становище позивача змінилося: 11 березня 2021 року він уклав шлюб з ОСОБА_5 , від шлюбу народився ІНФОРМАЦІЯ_5 син ОСОБА_6 , дружина та син знаходяться на утриманні позивача. До того ж малолітній син позивача хворіє та має діагноз "рецедивуючий стенозуючий ларенготрахеїт". Дружина та син позивача є внутрішньо переміщеними особами, позивач разом з дружиною та малолітньою дитиною винаймають квартиру в АДРЕСА_2 , вартість щомісячної оренди складає 5000 грн.
Таким чином, наявність у позивача сина, який хворіє, непрацездатної дружини, сторона позивача вбачає за очевидне наявність істотної зміни матеріального стану позивача в порівнянні з його матеріальним становищем на момент ухвалення рішення про стягнення аліментів на утримання дітей: ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_3 та ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_4 , що полягає в очевидному значному збільшенні витрат на утримання молодшої дитини та дружини, і відповідно до положень ст.192 СК України це є підставою для задоволення позовних вимог.
Вважає, що визначений судовим наказом розмір аліментів є надмірним та ставить позивача у скрутне становище.
Зважаючи на вказане, просила задовольнити позов.

Ухвалою суду першої інстанції від 12 березня 2024 року було відкрито провадження у справі й вирішено розгляд справи проводити в порядку спрощеного позовного провадження, з викликом учасників справи.

06 травня 2024 року від відповідачки надійшли письмові пояснення по справі, в яких вона заперечує щодо задоволення позовних вимог, оскільки має маленький дохід (9000-10000грн), є внутрішньо-переміщеною особою та орендує житло. 

Ухвалою суду від 27 травня 2024 року здійснено перехід до розгляду цієї справи в порядку загального позовного провадження.

Ухвалою суду від 24 червня 2024 року закрито підготовче провадження, призначено судове засідання. 

Позивач в судове засідання не з`явився, від представника позивача надійшла заява про розгляд справи за відсутності позивача, позовні вимоги підтримуються.

Відповідачка в судове засідання не з`явилася, в матеріалах справи міститься її заява про розгляд справи за її відсутності.

Рішенням Херсонського міського суду Херсонської області від 05 серпня 2024 року позов було задоволено. Суд ухвалив:
--- зменшити розмір аліментів, встановлений судовим наказом Херсонського міського суду Херсонської області від 01.10.2019 року у справі № 766/19041/19, що стягуються з ОСОБА_1 на користь ОСОБА_2 , як аліменти на утримання дітей ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_3 та ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_4 , із розміру 1/3 частини всіх видів його заробітку (доходу) щомісячно, до досягнення дитиною повноліття, до 1/6 частини всіх видів його заробітку (доходу), але не менше 50 відсотків прожиткового мінімуму, встановленого для дитини відповідного віку, щомісячно, до досягнення дитиною повноліття;
--- стягнути з ОСОБА_1 на користь ОСОБА_2 1/6 частину всіх видів його заробітку (доходу), як аліменти на утримання дітей ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_3 та ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_4 , але не менше 50 відсотків прожиткового мінімуму, встановленого для дитини відповідного віку, щомісячно, до досягнення найстаршою дитиною повноліття; 
--- з дня набрання рішенням законної сили припинити стягнення аліментів на підставі судового наказу Херсонського міського суду Херсонської області від 01.10.2019 року у справі № 766/19041/19.

Задовольняючи позов, суд першої інстанції виходив з того, що відповідно до ст.192 СК України підставами зміни розміру аліментів є як зміна матеріального, так і зміна сімейного стану як самостійна підстава для зменшення або збільшення розміру аліментів.
Також суд виходив з того, що позивач, у якого є дві дитини та з якого судовим наказом від 01.10.2019 року на користь відповідачки присуджено до стягнення аліментів в розмірі 1/3 частини доходу, після прийняття судом рішення про стягнення аліментів одружився та у нього народилася ще одна дитина, а тому вказана зміна сімейного стану позивача, відповідно до норми ст.192 СК України, є причиною для зміни розміру аліментів, відтак аліменти, які стягуються на утримання вказаних двох дітей на користь відповідачки, мають бути зменшені до 1/6 частини всіх видів доходу позивача, але не менше ніж 50 відсотків прожиткового мінімуму на дитину відповідного віку.

В апеляційній скарзі відповідачка  ОСОБА_2 просить вказане рішення суду першої інстанції скасувати й ухвалити нове рішення, яким у задоволенні позовних вимог відмовити в повному обсязі. При цьому вона послалася на неповне з`ясування судом обставин справи, порушення норм процесуального права, неправильне застосування норм матеріального права. 
Зокрема, вказала, що суд не взяв до уваги того, що наявність іншої дитини не є безумовною підставою для зміни розміру аліментів, оскільки батьки не мають компенсувати зменшення розміру аліментів за рахунок збільшення утримання однієї дитини порівняно з іншою.
Також зазначила, що суд не прийняв до уваги того, що задоволення позову суперечить інтересам їх спільних двох дітей, у такому разі надмірний тягар щодо утримання дітей буде покладено на неї як на їх матір. 

Також вказала, що суд не врахував і того, що у справі відсутні підстави для висновку про погіршення матеріального становища позивача, який має стабільну роботу та досить високу заробітну плату, здатний утримувати їхніх спільних дітей. Вона ж, у свою чергу, крім заробітної плати та соціальних виплат, жодних доходів не має. Зазначила, пославшись на постанову Верховного Суду від 08.06.2022 року у справі № 565/1059/21, що зменшення розміру аліментів у зв`язку з тим, що позивач має на утриманні дитину від іншого шлюбу без підтвердження погіршення його матеріального становища, не буде спрямовано на належне забезпечення дитини та суперечитиме її інтересам.

У своєму відзиві адвокат Бєлова Родіка Володимирівна, діюча від імені  ОСОБА_1 , просить у задоволенні апеляційної скарги відмовити, а оскаржуване рішення суду першої інстанції залишити в силі. 
При цьому зазначила, що позивач не відмовляється від виконання свого батьківського обов`язку щодо утримання сина та дочки, згоден сплачувати аліменти на їх утримання, однак в меншому розмірі, а саме 1/6 від усіх видів заробітку (доходу), оскільки це буде достатнім для утримання дітей, так як аліменти стягуються не тільки від заробітку та доходу, а й винагороди.
Також вказала , що, обґрунтовуючи підставність позову, позивач посилається на те, що його матеріальний стан на даний час не дає можливості сплачувати аліменти щомісячно у розмірі 1/3 частини від усіх видів його заробітку, оскільки в нього на утриманні є ще син та дружина.
Таким чином, вважає, що зміни сімейного стану позивача, а саме збільшення утриманців у позивача, а також хвороба малолітнього сина, яке відбулося після ухвалення судом наказу про стягнення аліментів, підтверджують наявність підстав, які передбачені ст.192 СК України, для зменшення розміру раніше стягнутих аліментів. 

Справу було призначено до апеляційного розгляду на 11.02.2025 року о 10-00 годині, однак учасники справи, крім тих, що з`явився, які були належним чином повідомлені про час та місце розгляду справи, до суду не з`явилися та не повідомили про причини неявки. У зв`язку з цим апеляційний суд вважає причину неявки в судове засідання вказаних осіб неповажною, вважає, що відповідно до ч.2 ст.372 ЦПК України неявка вказаних осіб не перешкоджає розгляду справи, а тому ухвалив розглянути справу за їх відсутності. 

Заслухавши доповідача, перевіривши законність та обґрунтованість рішення суду в межах доводів апеляційної скарги та вимог, заявлених у суді першої інстанції, суд апеляційної інстанції вважає, що апеляційна скарга підлягає задоволенню на наступних підставах.

Фактичні обставини, встановлені судом

З матеріалів справи та встановлених судом обставин вбачається таке.

Судовим наказом Херсонського міського суду Херсонської області від 01.10.2019 року у справі № 766/19041/19 стягнуто з ОСОБА_1 ( ІНФОРМАЦІЯ_1 , РНОКПП НОМЕР_1 , зареєстрований за адресою: АДРЕСА_1 ), на користь ОСОБА_2 ( ІНФОРМАЦІЯ_2 , РНОКПП НОМЕР_2 , зареєстрована за адресою: АДРЕСА_1 ) аліменти на утримання дітей ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_4 , у розмірі 1/3 частини з усіх видів заробітку боржника, але не більше десяти прожиткових мінімумів на дитину відповідного віку, та не менше 50% прожиткового мінімуму на кожну дитину відповідного віку, щомісячно, починаючи з 23 вересня 2019 року та до досягнення найстаршою дитиною повноліття.

Відповідно до рішення Херсонського міського суду Херсонської області від 02.11.2020 року, яке набрало законної сили 04.12.2020 року,у справі № 766/8603/20 за позовом  ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу позов був задоволений, шлюб між вказаними особами був розірваний. Як вбачається з вказаного рішення, з позовом про розірвання шлюбу позивач звернувся 01.06.2020 року, підставою позову зазначено те, що подружні відносини припинені, подальше сімейне життя та збереження сім`ї є неможливим та суперечить його інтересам, на примирення позивач не згоден. Зі свого боку відповідачка у своїй заяві позовні вимоги визнала. 

Згідно Свідоцтву про шлюб серії НОМЕР_3 від 11.03.2021 року між ОСОБА_1 та ОСОБА_7 був укладений шлюб, про що Чаплинським районним відділом державної реєстрації актів цивільного стану Південного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Одеса) зроблено актовий запис № 12. Прізвище подружжя після укладення шлюбу – ОСОБА_8 .

До реєстрації вказаного шлюбу у позивача та ОСОБА_7 народився ІНФОРМАЦІЯ_5 син ОСОБА_6 , про що 12.11.2020 року Суворовським районним у місті Херсоні відділом державної реєстрації актів цивільного стану Південного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Одеса) зроблено актовий запис № 512 та видано Свідоцтво про народження серії НОМЕР_4 . Батьками зазначені: ОСОБА_1 та ОСОБА_7 . 

Дружина позивача та син ОСОБА_9 є внутрішньо переміщеними особами, що підтверджується відповідними довідками.

Позивач разом з дружиною та малолітньою дитиною винаймають квартиру в АДРЕСА_2 , що підтверджується Договором оренди квартири від 31.05.2023 року, вартість щомісячної оренди складає 5000 грн.

Дружина позивача – головний сержант ВЧ НОМЕР_5 НГУ – знаходиться у відпустці по догляду за дитиною віком до шести років, яка потребує домашнього догляду, що підтверджується витягом з наказу командира ВЧ НОМЕР_5 НГУ від 28.10.2023 року № 260.

Відповідно до копії виписки із медичної карти амбулаторного хворого ОСОБА_6 , 30.10.2020 року має захворювання "рецедивуючий стенозуючий ларенготрахеїт".

Згідно з Довідкою № 1 від 06.01.2023 року позивач, головний сержант, походить службу у військовій частині НОМЕР_5 НГУ на посаді інструктора (з тактичної підготовки охорони громадського порядку) відділення інструкторів. Його дохід у 2019-2022 роках склав: 
--- у 2019 році – всього 169 465,88 грн (тобто у середньому 14 122 грн щомісячно), розмір доходу коливався від 12 172,08грн у січні до 17 840,01грн у грудні; 
--- у 2020 році – всього 190 206,22 грн (тобто у середньому 15 850 грн щомісячно), розмір доходу коливався від 8 465,01 грн у січні до 27 484,29 грн у листопаді; 
--- у 2021 році – всього 182 749,54 грн (тобто у середньому 15 229 грн щомісячно), розмір доходу и коливався від 12 871,50 грн у вересні до 26 158,41 грн у травні; 
--- у 2022 році – всього 600 165,28 грн (тобто у середньому 50 013 грн щомісячно), розмір доходу коливався від 8 912,19 грн у січні до 118 839,78 грн у грудні.
Відповідно до Довідки № 16 від 23.04.2023 року ВЧ НОМЕР_5 НГУ та Звіту про здійснені відрахування та виплати щодо позивача за постановою від 14.11.2029р ВП № 60461455 позивач, головний сержант, походить службу у військовій частині НОМЕР_5 НГУ на посаді інструктора (з тактичної підготовки охорони громадського порядку) відділення інструкторів. Його дохід за період січень-листопад 2023 року склав 568 368,42 грн (тобто у середньому 47 364 грн щомісячно), розмір доходу коливався від 29 511,90 грн у липні та серпні до 80 474,65 грн у січні. 

Нормативно-правове обґрунтування

Відповідно до ч.2 ст.51 Конституції України сім`я, дитинство, материнство і батьківство охороняються державою. 

Відповідно до ч.ч.1 і 2 ст.27 Конвенції про права дитини від 20 листопада 1989 року, яка ратифікована постановою Верховної Ради України від 27 лютого 1991 року №  89XII (78912) та набула чинності для України 27 вересня 1991 року, держава визнає право кожної дитини на рівень життя, необхідний для фізичного, розумового, духовного, морального і соціального розвитку дитини. Батьки або інші особи, які виховують дитину, несуть основну відповідальність за забезпечення в межах своїх здібностей і фінансових можливостей умов життя, необхідних для розвитку дитини. Найкращі інтереси дитини є предметом їх основного піклування. 

Згідно з ч.1 ст.8 Закону України "Про охорону дитинства" кожна дитина має право на рівень життя, достатній для її фізичного, інтелектуального, морального, культурного, духовного і соціального розвитку.

За змістом ст.180 СК України батьки зобов`язані утримувати дитину до досягнення нею повноліття. 

Відповідно до ч.3 ст.181 СК України за рішенням суду кошти на утримання дитини (аліменти) присуджуються у частці від доходу її матері, батька або у твердій грошовій сумі за вибором того з батьків або інших законних представників дитини, разом з яким проживає дитина. Спосіб стягнення аліментів, визначений рішенням суду, змінюється за рішенням суду за позовом одержувача аліментів.

Відповідно до ст.182 СК України:
--- при визначенні розміру аліментів суд враховує: стан здоров`я та матеріальне становище дитини; стан здоров`я та матеріальне становище платника аліментів; наявність у платника аліментів інших дітей, непрацездатних чоловіка, дружини, батьків, дочки, сина; наявність рухомого та нерухомого майна, грошових коштів; доведені стягувачем аліментів витрати платника аліментів, у тому числі на придбання нерухомого або рухомого майна, сума яких перевищує десятикратний розмір прожиткового мінімуму для працездатної особи, якщо платником аліментів не доведено джерело походження коштів; інші обставини, що мають істотне значення (частина 1);
--- розмір аліментів має бути необхідним та достатнім для забезпечення гармонійного розвитку дитини. Мінімальний розмір аліментів на одну дитину не може бути меншим, ніж 50 відсотків прожиткового мінімуму для дитини відповідного віку (частина 2).

Відповідно до положень статей 183, 184 СК України суд за заявою одержувача може визначити розмір аліментів у вигляді частки від заробітку (доходу) матері, батька дитини або у твердій грошовій сумі.

За ч.5 ст.183 СК України той із батьків або інших законних представників дитини, разом з яким проживає дитина, має право звернутися до суду із заявою про видачу судового наказу про стягнення аліментів у розмірі на одну дитину – однієї чверті, на двох дітей – однієї третини, на трьох і більше дітей – половини заробітку (доходу) платника аліментів, але не більше десяти прожиткових мінімумів на дитину відповідного віку на кожну дитину.

Таким чином, підстави визначення розміру аліментів у частках від заробітку (доходу) або у твердій сумі визначаються з урахуванням як положень ст.182 СК України, так і положень ст.ст.183, 184 СК України.

Статтею 192 СК України передбачено, що розмір аліментів, визначений за рішенням суду або домовленістю між батьками, може бути згодом зменшено або збільшено за рішенням суду за позовом платника або одержувача аліментів у разі зміни матеріального або сімейного стану, погіршення або поліпшення здоров`я когось із них та в інших випадках, передбачених цим Кодексом.

Відповідно до ч.4 ст.263 ЦПК України при виборі і застосуванні норми права до спірних правовідносин суд враховує висновки щодо застосування відповідних норм права, викладені в постановах Верховного Суду.

У постанові Верховного Суду від 08.06.2022 року у справі № 565/1069/21 (провадження № 61-3636св22) зроблено висновок про те, що "…розмір аліментів, що стягуються за рішенням Кузнецовсього міського суду Рівненської області від 25 квітня 2016 року відповідає вимогам сімейного законодавства, а його зменшення у зв`язку з тим, що позивач має на утриманні дитину від іншого шлюбу - ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , без підтвердження погіршення його матеріального становища, не буде спрямовано на належне забезпечення дитини - ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , та суперечитиме її інтересам. Апеляційний суд, встановивши обов`язок ОСОБА_1 надавати матеріальну допомогу дітям, належним чином не вмотивував свій висновок про визначення розміру аліментів саме у розмірі 1/6 частки від заробітку (доходу), не провівши належну оцінку матеріального стану останнього, а також інтересів дитини - ОСОБА_3". 

Позиція суду апеляційної інстанції 

Аналіз ст.192 СК України дає підстави для висновку, що підставами зміни розміру аліментів є як зміна матеріального, так і зміна сімейного стану як самостійна підстава для зменшення або збільшення розміру аліментів.

При цьому такі положення закону не виключають одночасне настання обох підстав для зміни розміру аліментів: і зміни сімейного і зміни матеріального стану. Однак, зміна сімейного стану є самостійною, не залежної від зміни матеріального стану підставою для зміни розміру аліментів.

Такий висновок зробив Верховний Суд у постанові від 08.06.2022 року у справі № 565/1069/21 (провадження № 61-3636св22). 

Верховний Суд у складі Першої судової Палати Касаційного цивільного суду у постанові № 565/2071/19 від 16 вересня 2020 року відмовив ОСОБА_1 у зменшенні розміру аліментів, які стягуються з нього, на підставі рішення Кузнецовського міського суду Рівненської області від 25 квітня 2016 року на користь відповідачки на утримання сина ОСОБА_3 у розмірі ј частки заробітку (доходу), але не менше 30% прожиткового мінімуму для дитини відповідного віку. При цьому Верховний Суд зазначив таке: "…зміна сімейного стану позивача, а саме народження ІНФОРМАЦІЯ_2 дитини – ОСОБА_4 , не є безумовною підставою для зміни розміру аліментів. Таким чином, суди у порушення зазначених вище вимог закону не врахували те, що ОСОБА_1 належними та допустимими доказами не підтверджено погіршення його майнового стану, у тому числі, у зв`язку з народженням дитини від іншого шлюбу, а навпаки судами було встановлено збільшення доходів останнього. Крім того, батьки не мають компенсувати зменшення розміру аліментів за рахунок збільшення утримання однієї дитини порівняно з іншою".

Звертаючись до суду з цим позовом, сторона позивача вказувала на те, що матеріальне становище позивача змінилося: 11 березня 2021 року він уклав шлюб, від якого народився ІНФОРМАЦІЯ_5 син ОСОБА_6 , дружина та син знаходяться на утриманні позивача, вказаний малолітній син хворіє та має діагноз "рецедивуючий стенозуючий ларенготрахеїт". Дружина та син позивача є внутрішньо переміщеними особами, позивач разом з дружиною та малолітньою дитиною винаймають квартиру в АДРЕСА_2 , вартість щомісячної оренди складає 5000 грн. Тобто, було зазначено в позові, наявна істотна зміна матеріального стану позивача в порівнянні з його матеріальним становищем на момент ухвалення рішення про стягнення аліментів на утримання дітей: ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_3 та ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_4 , що полягає в очевидному значному збільшенні витрат на утримання молодшої дитини та дружини, і, на думку сторони позивача, відповідно до положень ст.192 СК України це є підставою для задоволення позовних вимог.

Суд апеляційної інстанції враховує те, що розмір аліментів, що стягуються з позивача у цій справі на утримання дітей, не перевищує розмір відрахувань, встановлених статтею 70 Закону України "Про виконавче провадження". 

Також апеляційний суд вважає, що стороною позивача належними та допустимими доказами не підтверджено погіршення його майнового стану, у тому числі, у зв`язку з укладенням шлюбу з іншою особою та народженням від вказаного шлюбу ще однієї дитини. Навпаки, встановлено покращення майнового стану позивача в результаті значного збільшення його доходів, оскільки, як вбачається з наданих довідок про доходи, його дохід становив: у 2019 році – всього 169 465,88 грн (тобто у середньому 14 122 грн щомісячно); у 2020 році – всього 190 206,22 грн (тобто у середньому 15 850 грн щомісячно); у 2021 році – всього 182 749,54 грн (тобто у середньому 15 229 грн щомісячно); у 2022 році – всього 600 165,28 грн (тобто у середньому 50 013 грн щомісячно); за 11 місяців 2023 року – 568 368,42 грн (тобто у середньому 47 364 грн щомісячно).

Тобто, у 2023 році, в час подання цього позову, офіційний дохід позивача (у середньому 47 364 грн щомісячно) більш ніж в три рази перевищував дохід у 2019 році (у середньому 14 122 грн щомісячно), в час, коли було видано судовий наказ про стягнення аліментів. 

Суд же першої інстанції, встановивши обов`язок позивача утримувати дітей, належним чином не вмотивував свій висновок про зменшення розміру аліментів з 1/3 до 1/6 частки від заробітку (доходу), не звернув увагу на значне (більш ніж втричі) збільшення розміру його доходу, не провів належну оцінку матеріального стану позивача, а також інтересів його дітей ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_3 та ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_4 . 

Крім того, слід враховувати, що батьки не мають компенсувати зменшення розміру аліментів за рахунок збільшення утримання однієї дитини порівняно з іншою.

Апеляційний суд також враховує те, що розмір аліментів, що стягуються відповідно до судового наказу Херсонського міського суду Херсонської області від 01.10.2019 року у справі № 766/19041/19 відповідає вимогам сімейного законодавства, а його зменшення у зв`язку з тим, що позивач має на утриманні дружину та дитину від іншого шлюбу – сина ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_6 , без підтвердження погіршення його (позивача) матеріального становища, не буде спрямовано на належне забезпечення інших дітей позивача ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_3 та ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_4 , та суперечитиме їхнім інтересам. 

При цьому суд апеляційної інстанції вважає, що встановлені у цій справі обставини, які самі по собі не є якимись надзвичайними, а саме такі, як народження у позивача ще однієї дитини від іншої особи, укладення позивачем іншого шлюбу з вказаною іншою особою, перебування вказаних дружини та сина на утриманні позивача, вказана хвороба сина "рецедивуючий стенозуючий ларенготрахеїт", оренда сім`ї позивача квартири в місті Миколаєві з щомісячною орендною платою в 5000 грн, не можуть спростувати той факт, що встановлено покращення майнового стану позивача в результаті значного (більш ніж втричі) збільшення його доходів від часу ухвалення судового рішення про стягнення аліментів на утримання двох неповнолітній дітей сторін у цій справі (01.10.2019р), до часу подання позову у цій справі (25.12.2023р). І це навіть з урахуванням росту індексу споживчих цін (індексу інфляції) за вказаний період (з 01.10.2019р по 25.13.2023р), який становить 54,6%, зокрема: за період з 01.10.2019р по 31.12.2019р – 0,6%, за 2020 рік – 5,0%, за 2021 рік – 10,0%, за 2022 рік – 26,6%, 2023 рік – 5,1%

Суд першої інстанції на зазначене уваги не звернув, а тому дійшов помилкового висновку про задоволення позову.

Приймаючи до уваги, що стороною позивача не доведено підстави позову про зменшення розміру аліментів, визначених судовим наказом Херсонського міського суду Херсонської області від 01.10.2019 року у справі № 766/19041/19, апеляційний суд вважає, що у задоволенні позову слід відмовити.

Отже, оскаржуване рішення підлягає скасуванню з ухваленням нового рішення про відмову в позові. Відповідно, апеляційна скарга підлягає задоволенню.

Висновки суду апеляційної інстанції

Згідно з п.2 ч.1 ст.374 ЦПК України суд апеляційної інстанції за результатами розгляду апеляційної скарги має право, зокрема, скасувати судове рішення повністю або частково і ухвалити у відповідній частині нове рішення або змінити рішення.

Відповідно до п.п.1, 4 ч.1 ст.376 ЦПК України підставами для скасування судового рішення повністю або частково та ухвалення нового рішення у відповідній частині або зміни судового рішення є, зокрема, неповне з`ясування обставин, що мають значення для справи, а також порушення норм процесуального права або неправильне застосування норм матеріального права. 

Таким чином, апеляційну скаргу слід задовольнити, судове рішення на підставі п.2 ч.1 ст.374, п.п.1, 4 ч.1 ст.376 ЦПК України слід скасувати й постановити нове рішення, яким в позові відмовити за необґрунтованістю.

За ч.8 ст.6 Закону України "Про судовий збір" розподіл судового збору між сторонами та перевірка повноти сплати судового збору здійснюються відповідно до процесуального законодавства.

Відповідно до положень ст.141 ЦПК України: 
--- судовий збір покладається на сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог (ч.1); 
--- інші судові витрати, пов`язані з розглядом справи, покладаються: 
1) у разі задоволення позову – на відповідача;
2) у разі відмови в позові – на позивача;
3) у разі часткового задоволення позову – на обидві сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог (ч.2). 

При поданні апеляційної скарги скаржницею (відповідачкою) сплачено судовий збір в установленому законом розмірі 1816,80 грн.

З огляду на вказане, враховуючи, що апеляційну скаргу задоволено, з позивача на користь відповідачки підлягають стягненню судові витрати, понесені у зв`язку зі сплатою судового збору в розмірі 1816,80 грн при поданні апеляційної скарги. 

Керуючись ст.367, п.2 ч.1 ст.374, п.п.1, 4 ч.1 ст.376 ЦПК України, суд

П О С Т А Н О В И В :

Апеляційну скаргу  ОСОБА_2 задовольнити.

       Рішення Херсонського міського суду Херсонської області від 05 серпня 2024 рокускасувати й ухвалити нове рішення.

       У позові адвоката Бєлової Родіки Володимирівни, діючої від імені  ОСОБА_1 , до ОСОБА_2  про зменшення розміру аліментіввідмовити.

       Стягнути з  ОСОБА_1 на користь  ОСОБА_2 судові витрати в розмірі 1816,80 грн. 

Постанова набирає законної сили з дня її ухвалення і може бути оскаржена в касаційному порядку шляхом подання касаційної скарги безпосередньо до Верховного Суду протягом тридцяти днів з дня складання повного судового рішення. 

Дата складення повної постанови – 11 лютого 2025 року. 

Головуючий                                _ _ _ _ _ _ _ _ _ _                   В.В. Майданік

Судді:                                        _ _ _ _ _ _ _ _ _ _         Л.П. Воронцова

                                       _ _ _ _ _ _ _ _ _ _         І.В. Склярська