П О С Т А Н О В А 
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
Справа №  240/32756/23 
Головуючий суддя 1-ої інстанції -  Окис Тетяна Олександрівна 
Суддя-доповідач -  Ватаманюк Р.В.   
22 січня 2025 року 
м. Вінниця
Сьомий апеляційний адміністративний суд у складі колегії:
головуючого судді:  Ватаманюка Р.В. 
суддів:  Сапальової Т.В.  Капустинського М.М. , 

розглянувши в порядку письмового провадження апеляційну скаргу ОСОБА_1 на рішення Житомирського окружного адміністративного суду від 13 березня 2024 року у справі за адміністративним позовом ОСОБА_1 до Центрально-Західного міжрегіонального управління Державної служби з питань праці про зобов`язання вчинити дії, стягнення матеріального та морального збитку, 
В С Т А Н О В И В :
І. КОРОТКИЙ ЗМІСТ ПОЗОВНИХ ВИМОГ
Позивач звернувся із позовом до Житомирського окружного адміністративного суду  в якому просив: 
визнати протиправною бездіяльність, яка полягає у не проведенні перевірки за фактами порушення трудового законодавства та зобов`язати здійснити повторну перевірку дотримання трудового законодавства за весь період роботи позивача за фактами порушень, перерахованих у заяві від 28.11.2023, а саме: виплати заробітної плати, індексації, компенсації невиплаченої заробітної плати, компенсації невикористаної відпустки, оплати за сумісництвом, оплати за неіснуючі прогули, видачі правильно оформленої трудової книжки, а також зобов`язати виплатити понесений моральний збиток у сумі 200 000,00 грн та матеріальний збиток у сумі 497 598, 00 грн.
ІІ. ЗМІСТ СУДОВОГО РІШЕННЯ СУДУ ПЕРШОЇ ІНСТАНЦІЇ
Рішенням Житомирського окружного адміністративного суду від 13.03.2024 у задоволенні позову відмовлено.
Приймаючи оскаржуване рішення суд першої інстанції виходив з того, що у заяві від 28.11.2023 порушено питання про проведення заходу державного контролю за тими самими фактами, що були підставою для проведення позапланового заходу державного нагляду (контролю) з 05 по 10 червня 2020 року.
Установлення судом за результатами розгляду справи відсутності порушення прав позивача в частині проведення позапланового заходу державного нагляду (контролю) за її заявою від 28.11.2023, звільняє суд від необхідності надання правової оцінки всім доводам останньої, наведеним у позовній заяві.
ІІІ. ДОВОДИ АПЕЛЯЦІЙНОЇ СКАРГИ
Не погоджуючись із рішенням суду першої інстанції, позивач подав апеляційну скаргу, в якій просить суд скасувати вказане рішення та прийняти нове, яким позов задовольнити повністю. 
В обґрунтування апеляційної скарги апелянт вказав, що судом першої інстанції безпідставно не враховано те, що відповіді від управління Держпраці на своє звернення позивач не отримала.
Також не погоджується із результатами перевірки, оскільки така була поверхнева та не компетентна у зв`язку з чим припис винесений за результатами проведеної перевірки скасований судом, проте виявлені порушення не усунуті, а права позивача не відновлені. 
ІV. ВІДЗИВ НА АПЕЛЯЦІЙНУ СКАРГУ
Відповідачем подано відзив на апеляційну скаргу, в якому вказано, що оскільки заходом державного нагляду (контролю) від 10.06.2020 у ФОП ОСОБА_2 досліджувалось питання виплати усіх належних працівнику сум при звільненні, повторне проведення заходу державного нагляду (контролю) законодавчо заборонено. Крім того, ОСОБА_1 було роз`яснено право звернутися до суду, якщо вона вважає, що рішенням, дією чи бездіяльністю роботодавця порушено права, свободи або законні інтереси, і просити про їх захист у порядку цивільного судочинства.
V. РУХ СПРАВИ У СУДІ АПЕЛЯЦІЙНОЇ ІНСТАНЦІЇ
Ухвалою суду від 23.07.2024 відкрито апеляційне провадження у справі та призначено справу до апеляційного розгляду в порядку письмового провадження.
13.12.2024 до суду надійшла відповідь позивача на відзив де вказано, що у трудовій книжці позивача вказано дату звільнення 07.03.2019 за статтею 36 КЗпПУ, а відповідач узаконив звільнення 01.04.2019 за статтею 39 КЗпПУ без подання заяви та видачі наказу. 
Враховуючи, що рішення суду першої інстанції прийняте у порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін, а в матеріалах справи достатньо доказів для прийняття законного і обґрунтованого рішення, колегія суддів визнала за можливе розглянути справу в порядку письмового провадження на підставі п.3 ч.1  ст.311 КАС України.
VІ. ФАКТИЧНІ ОБСТАВИНИ СПРАВИ, ВСТАНОВЛЕНІ СУДОМ ПЕРШОЇ ІНСТАНЦІЇ
Позивач працювала у фізичної особи – підприємця ОСОБА_2 на посаді бухгалтера з 01.06.2017.
У зв`язку з порушенням роботодавцем права щодо виплати заробітної плата за період січень – квітень 2019 року та компенсації за невикористану відпустку при звільненні, ОСОБА_1 звернулася до Управління Держпраці у Житомирській області.
Саме за зверненням ОСОБА_1 від 10.01.2020 та на підставі листа – погодження Держпраці від 01.06.2020 у період з 05 по 10 червня 2020 року головним державним інспектором відділу з питань додержання законодавства про працю, зайнятість та інших нормативно-правових актів було проведено захід державного контролю щодо дотримання вимог законодавчих та нормативно-правових актів у формі інспекційного відвідування з питань додержання законодавства про працю в частині оплати праці у фізичної особи – підприємця ОСОБА_2 .
За результатами перевірки складено акт, в якому зафіксовано виявлені порушення, та 19.06.2020 винесено припис про усунення виявлених порушень.
Не погодившись із приписом, ФОП ОСОБА_2 звернулася до суду. За результатами розгляду такого позову, рішенням Житомирського окружного адміністративного суду від 20.01.2022 у справі №240/15347/20, яке залишено без змін постановою Сьомого апеляційного адміністративного суду від 20.07.2022, позов задоволено. Визнано протиправним та скасовано припис Управління Держпраці у Житомирській області №ЖТ7918/617/АВ/П від 19.06.2020.
Посилаючись на висновки суду, які стали підставою для задоволення позову, ОСОБА_3 28.11.2023 звернулася до відповідача із заявою, в якій просила провести повторну перевірку ФОП ОСОБА_2 , ураховуючи всі наведені у заяві порушення трудового законодавства України.
У зв`язку з тим, що відповідач відповідь за результатами розгляду її звернення від 28.11.2023 не надав та повторну перевірку ФОП ОСОБА_2 не провів, чим заподіяв моральну та матеріальну шкоду, ОСОБА_3 звернулася з цим позовом до суду.
VІІ. ПОЗИЦІЯ СЬОМОГО АПЕЛЯЦІЙНОГО АДМІНІСТРАТИВНОГО СУДУ
Апеляційний суд погоджується з висновками суду першої інстанції за такими доводами.
Відповідно до ч.2 ст.19 Конституції України, органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.
Статтею 1 Закону України «Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності» від 05.04.2007 №877-V (далі – Закон №877-V) встановлено, що державний нагляд (контроль) – діяльність уповноважених законом центральних органів виконавчої влади, їх територіальних органів, державних колегіальних органів, органів виконавчої влади Автономної Республіки Крим, місцевих державних адміністрацій, органів місцевого самоврядування (далі – органи державного нагляду (контролю)) в межах повноважень, передбачених законом, щодо виявлення та запобігання порушенням вимог законодавства суб`єктами господарювання та забезпечення інтересів суспільства, зокрема належної якості продукції, робіт та послуг, допустимого рівня небезпеки для населення, навколишнього природного середовища.
Відповідно до статті 2 Закону України №877-V його дія поширюється на відносини, пов`язані зі здійсненням державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності.
Дія цього Закону не поширюється на відносини, що виникають під час здійснення заходів валютного контролю, митного контролю на кордоні, державного експортного контролю, контролю за дотриманням бюджетного законодавства, банківського нагляду, державного контролю за дотриманням законодавства про захист економічної конкуренції, державного нагляду (контролю) в галузі телебачення і радіомовлення.
Заходи контролю здійснюються органами Державної фіскальної служби (крім митного контролю на кордоні), державного нагляду за дотриманням вимог ядерної та радіаційної безпеки (крім здійснення державного нагляду за провадженням діяльності з джерелами іонізуючого випромінювання, діяльність з використання яких не підлягає ліцензуванню), державного архітектурно-будівельного контролю (нагляду), державного нагляду у сфері господарської діяльності з надання фінансових послуг (крім діяльності з переказу коштів, фінансових послуг з ринку цінних паперів, похідних цінних паперів (деривативів) та ринку банківських послуг), державного нагляду та контролю за додержанням законодавства про працю та зайнятість населення у встановленому цим Законом порядку з урахуванням особливостей, визначених законами у відповідних сферах та міжнародними договорами, зокрема державного нагляду (контролю) в галузі цивільної авіації – з урахуванням особливостей, встановлених Повітряним кодексом України, нормативно-правовими актами, прийнятими на його виконання (Авіаційними правилами України), та міжнародними договорами у сфері цивільної авіації.
Зазначені у частині 4 цієї правової норми органи, що здійснюють державний нагляд (контроль) у встановленому цим Законом порядку з урахуванням особливостей, визначених законами у відповідних сферах та міжнародними договорами, зобов`язані забезпечити дотримання вимог статті 1, статті 3, частин 1, 4, 6 – 8, абзацу 2 частини 10, частин 13 та 14 статті 4, частин 1 – 4 статті 5, частини 3 статті 6, частин 1 - 4 та 6 статті 7, статей 9, 10, 19, 20, 21, частини 3 статті 22 цього Закону.
Статтею 4 цього Закону встановлені загальні вимоги до здійснення державного нагляду (контролю), зокрема такі.
Державний нагляд (контроль) здійснюється за місцем провадження господарської діяльності суб`єкта господарювання або його відокремлених підрозділів, або у приміщенні органу державного нагляду (контролю) у випадках, передбачених законом (частина 1).
Планові та позапланові заходи здійснюються в робочий час суб`єкта господарювання, встановлений його правилами внутрішнього трудового розпорядку (частина 3).
Органи державного нагляду (контролю) та суб`єкти господарювання мають право фіксувати процес здійснення планового або позапланового заходу чи кожну окрему дію засобами аудіо- та відеотехніки, не перешкоджаючи здійсненню такого заходу (частина 8).
Невиконання приписів, розпоряджень та інших розпорядчих документів органу державного нагляду (контролю) тягне за собою застосування штрафних санкцій до суб`єкта господарювання згідно із законом (частина 9).
Посадові особи органу державного нагляду (контролю) з метою з`ясування обставин, які мають значення для повноти проведення заходу, здійснюють у межах повноважень, передбачених законом, огляд територій або приміщень, які використовуються для провадження господарської діяльності, а також будь-яких документів чи предметів, якщо це передбачено законом (частина 10).
Плановий чи позаплановий захід щодо суб`єкта господарювання – юридичної особи має здійснюватися у присутності керівника або особи, уповноваженої керівником (частина 11).
При здійсненні заходів державного нагляду (контролю) посадові особи органів державного нагляду (контролю) зобов`язані використовувати виключно уніфіковані форми актів (частина 15).
Статтею 6 Закону №877-V передбачені особливості проведення позапланових заходів зі здійснення державного нагляду (контролю), зокрема підставами для здійснення позапланових заходів є:
подання суб`єктом господарювання письмової заяви до відповідного органу державного нагляду (контролю) про здійснення заходу державного нагляду (контролю) за його бажанням;
виявлення та підтвердження недостовірності даних, заявлених суб`єктом господарювання у документі обов`язкової звітності, крім випадків, коли суб`єкт господарювання протягом місяця з дня первинного подання повторно подав такий документ з уточненими достовірними даними або якщо недостовірність даних є результатом очевидної описки чи арифметичної помилки, яка не впливає на зміст поданої звітності. У разі виявлення органом державного нагляду (контролю) помилки у документі обов`язкової звітності він упродовж десяти робочих днів зобов`язаний повідомити суб`єкта господарювання про необхідність її виправлення у строк до п`яти робочих днів з дня отримання повідомлення. Невиправлення помилки у встановлений строк є підставою для проведення позапланового заходу;
перевірка виконання суб`єктом господарювання приписів, розпоряджень або інших розпорядчих документів щодо усунення порушень вимог законодавства, виданих за результатами проведення попереднього заходу органом державного нагляду (контролю);
звернення фізичної особи (фізичних осіб) про порушення, що спричинило шкоду її (їхнім) правам, законним інтересам, життю чи здоров`ю, навколишньому природному середовищу чи безпеці держави, з додаванням документів чи їх копій, що підтверджують такі порушення (за наявності). Позаплановий захід у такому разі здійснюється територіальним органом державного нагляду (контролю) за наявністю погодження центрального органу виконавчої влади, що реалізує державну політику у відповідній сфері державного нагляду (контролю), або відповідного державного колегіального органу.
У такому разі перед початком здійснення позапланового заходу державного нагляду (контролю) посадові особи територіального органу державного нагляду (контролю) зобов`язані пред`явити керівнику чи уповноваженій особі суб`єкта господарювання – юридичної особи, її відокремленого підрозділу, фізичній особі – підприємцю або уповноваженій ним особі, крім документів, передбачених цим Законом, додатково копію погодження центрального органу виконавчої влади, що реалізує державну політику у відповідній сфері державного нагляду (контролю), або відповідного державного колегіального органу на проведення такої перевірки. Суб`єкти господарювання мають право не допускати посадових осіб територіального органу державного нагляду (контролю) до здійснення заходів державного нагляду (контролю), якщо вони не пред`явили документи, передбачені цим абзацом;
неподання суб`єктом господарювання документів обов`язкової звітності за два звітні періоди підряд без поважних причин або без надання письмових пояснень про причини, що перешкоджали поданню таких документів;
доручення Прем`єр-міністра України про перевірку суб`єктів господарювання у відповідній сфері у зв`язку з виявленими системними порушеннями та/або настанням події, що має значний негативний вплив на права, законні інтереси, життя та здоров`я людини, захист навколишнього природного середовища та забезпечення безпеки держави;
настання аварії, смерті потерпілого внаслідок нещасного випадку або професійного захворювання, що було пов`язано з діяльністю суб`єкта господарювання;
звернення посадових осіб органів місцевого самоврядування про порушення суб`єктом господарювання вимог законодавства у випадках, коли право на подання такого звернення передбачено законом.
Під час проведення позапланового заходу з`ясовуються лише ті питання, необхідність перевірки яких стала підставою для здійснення цього заходу, з обов`язковим зазначенням цих питань у посвідченні (направленні) на проведення заходу державного нагляду (контролю).
Фізичні особи та посадові особи органів місцевого самоврядування, які подали безпідставне звернення про порушення суб`єктом господарювання вимог законодавства, несуть відповідальність, передбачену законом. Повторне проведення позапланових заходів державного нагляду (контролю) за тим самим фактом (фактами), що був (були) підставою для проведеного позапланового заходу державного нагляду (контролю), забороняється.
Статтею 10 Закону України №877-V закріплено, що суб`єкт господарювання під час здійснення державного нагляду (контролю) має право, зокрема не допускати посадових осіб органу державного нагляду (контролю) до здійснення державного нагляду (контролю), якщо орган державного нагляду (контролю) здійснює повторний позаплановий захід державного нагляду (контролю) за тим самим фактом (фактами), що був (були) підставою для проведеного позапланового заходу державного нагляду (контролю).
Згідно матеріалів справи, у зверненні від 10.01.2020, яке стало підставою для проведення позапланового заходу державного контролю у формі інспекційного відвідування у ФОП ОСОБА_2 з 05 по 10 червня 2020 року, ОСОБА_1 зазначала про порушення її права на звільнення та отримання розрахунку за відпрацьований час.
Колегія суддів враховує, що за зверненням ОСОБА_1 від 10.01.2020 відповідачем здійснено перевірку з питань додержання законодавства про працю в частині оплати праці у фізичної особи – підприємця ОСОБА_2 , за результатами якої складено акт, в якому зафіксовано виявлені порушення, та 19.06.2020 винесено припис про усунення виявлених порушень.
Рішенням Житомирського окружного адміністративного суду від 20.01.2022 у справі №240/15347/20 визнано протиправним та скасовано припис Управління Держпраці у Житомирській області №ЖТ7918/617/АВ/П від 19.06.2020. Вказане рішення набрало законної сили.
При цьому у заяві від 28.11.2023 ОСОБА_1 так само зазначає про порушення її права на звільнення та отримання розрахунку. Додатково зазначає про обставини, які стали відомі за наслідками проведення інспекційного відвідування у період з 05 по 10 червня 2020 року.
Таким чином колегія суддів погоджується з висновком суду першої інстанції, що у заяві від 28.11.2023 порушено питання про проведення заходу державного контролю за тими самими фактами, що були підставою для проведення позапланового заходу державного нагляду (контролю) з 05 по 10 червня 2020 року.
З урахуванням безумовної заборони, закріпленої у абзаці 13 частини 1 статті 6 Закону України №877-V, на повторне проведення позапланового заходу державного нагляду (контролю) за тим самим фактом (фактами), що був (були) підставою для проведеного позапланового заходу державного нагляду (контролю), а також права суб`єкта господарювання, закріпленого у абзаці 11 частини 1 статті 10 названого Закону, не допускати посадових осіб органу державного нагляду (контролю) до здійснення державного нагляду (контролю), якщо орган державного нагляду (контролю) здійснює повторний позаплановий захід державного нагляду (контролю) за тим самим фактом (фактами), що був (були) підставою для проведеного позапланового заходу державного нагляду (контролю), суд уважає, що оскаржувана позивачем бездіяльність з боку відповідача відсутня.
Такий висновок суду узгоджується з позицією Верховного Суду, викладеною у постанові від 20.04.2023 у справі №640/12740/21.
Стосовно посилань скаржника на те, що нею не отримано відповіді від управління Держпраці суд зазначає, що матеріалами справі підтверджується, що Центрально-Західне міжрегіональне управління Державної служби з питань праці 15.12.2023 надало відповідь на звернення позивача. При цьому відсутність доказів вручення такого звернення позивачу не свідчить про бездіяльність державного органу.
Разом з тим судом першої інстанції вірно враховано, що з метою захисту прав на отримання належним чином оформленої трудової книжки, заробітної плати та компенсації за невикористані дні відпустки, а також неотриману заробітну плату, середньої заробітної плати за весь час затримки розрахунку, ОСОБА_1 звернулася до Корольовського районного суду міста Житомира з відповідним позовом, який ухвалою суду від 17.11.2020 прийнятий до розгляду (справа №295/11639/20).
Отже питання, зазначені у заяві ОСОБА_1 від 28.11.2023, підлягають розгляду та вирішенню судом у зазначеній справі.
При цьому вимоги про стягнення моральної та матеріальної шкоди є похідними від вимоги про визнання протиправною бездіяльності, правові підстави для задоволення якої, згідно висновків суду, відсутні, тому такі вимоги також задоволенню не підлягають.
За таких обставин колегія суддів погоджується з висновком суду першої інстанції про відсутність правових підстав для задоволення позову.
VІІІ. ВИСНОВОК ЗА РЕЗУЛЬТАТАМИ РОЗГЛЯДУ АПЕЛЯЦІЙНОЇ СКАРГИ
Оскільки доводи апеляційної скарги не спростовують висновків суду першої інстанції, колегія суддів вважає, що суд першої інстанції ухвалив оскаржуване рішення відповідно до норм матеріального права при дотриманні норм процесуального права, а тому підстави для його скасування або зміни відсутні.  
Відповідно до п. 1 ч. 1 ст. 315, 316 КАС України суд апеляційної інстанції залишає апеляційну скаргу без задоволення, а судове рішення – без змін, якщо визнає, що суд першої інстанції правильно встановив обставини справи та ухвалив судове рішення з додержанням норм матеріального і процесуального права. 
Керуючись ст.ст. 243, 250, 308, 311, 315, 316, 321, 322, 325, 329 КАС України, суд 
П О С Т А Н О В И В :
апеляційну скаргу ОСОБА_1 залишити без задоволення, а рішення Житомирського окружного адміністративного суду від 13 березня 2024 року - без змін.
Постанова суду набирає законної сили відповідно до ст. 325 КАС України та оскарженню не підлягає, крім випадків передбачених п. 2 ч. 5 ст. 328 КАС України. 

Головуючий	 	 	Ватаманюк Р.В.	
 	 	 	 	
Судді	 	    	Сапальова Т.В.    Капустинський М.М.