У х в а л а
14 лютого 2025 року
м. Київ
Справа № 752/24526/20
Провадження № 61-14206ск24
Верховний Суд у складі колегії суддів Другої судової палати Касаційного цивільного суду - судді-доповідача Гудими Д. А., суддів Краснощокова Є. В., Пархоменка П. І. - розглянув питання щодо відкриття касаційного провадження за касаційною скаргою ОСОБА_1 (далі - скаржниця), інтереси якої представляє адвокат Ступнік Сергій Васильович (далі - адвокат),
на постанову Київського апеляційного суду від 5 вересня 2024 року
у справі за позовом скаржниці до ОСОБА_2 (далі - відповідач) про встановлення факту проживання чоловіка та жінки однією сім`єю без реєстрації шлюбу та 
в с т а н о в и в :
1.           У грудні 2020 року скаржниця звернулася до суду з позовом, у якому просила встановити факт проживання однією сім`єю без реєстрації шлюбу скаржниці та відповідача з 8 липня 1993 року до 1 жовтня 2013 року включно.
2.           29 січня 2024 року Голосіївський районний суд міста Києва ухвалив рішення, згідно з яким задовольнив позов.
3.           5 вересня 2024 року Київський апеляційний суд прийняв постанову, згідно з якою скасував рішення суду першої інстанції й ухвалив нове - про відмову в задоволенні позову.
4.           24 жовтня 2024 року адвокат в інтересах скаржниці сформував у системі «Електронний суд» касаційну скаргу (вх. № 33702/0/220-24 від 25 жовтня 2024 року), у якій просив скасувати зазначену постанову та залишити в силі рішення Голосіївського районного суду міста Києва від 29 січня 2024 року «у відповідній частині».
5.           18 листопада 2024 року Верховний Суд у складі судді Другої судової палати Касаційного цивільного суду постановив ухвалу, згідно з якою залишив касаційну скаргу без руху та встановив для усунення недоліків останньої десятиденний строк із дня вручення копії тієї ухвали. Скаржниця мала подати заяву про поновлення строку на касаційне оскарження, в якій обґрунтувати підстави для такого поновлення, надати докази поважності причин пропуску та зазначити інформацію про номери засобів зв`язку.
6.           29 листопада 2024 року адвокат в інтересах скаржниці сформував у системі «Електронний суд» заяву про усунення недоліків касаційної скарги (вх. № 37539/0/220-24 від 2 грудня 2024 року), до якої додав клопотання про поновлення строку на касаційне оскарження й уточнену касаційну скаргу, у якій просить скасувати постанову апеляційного суду частково та залишити в силі рішення суду першої інстанції у частині встановлення факту проживання однією сім`єю без реєстрації шлюбу скаржниці та відповідача з 1 січня 2004 року до 1 жовтня 2013 року включно; крім того, в уточненій касаційній скарзі зазначив номер засобу зв`язку скаржниці. Касаційну скаргу мотивував так:
-                   проживання однією сім?єю чоловіка та жінки без реєстрації шлюбу є спеціальною (визначеною законом) підставою для виникнення у них деяких прав та обов?язків, зокрема права спільної сумісної власності на майно. Для встановлення факту проживання однією сім?єю чоловіка та жінки без реєстрації шлюбу потрібно враховувати у сукупності всі ознаки, притаманні сім`ї. Так, у разі встановлення наявності в осіб спільного побуту доцільно враховувати ознаки поняття домогосподарства. Останнім є сукупність осіб, які спільно проживають в одному житловому приміщенні або його частині, забезпечують себе всім необхідним для життя, ведуть спільне господарство, повністю або частково об`єднують і витрачають кошти. Взаємність прав та обов?язків передбачає наявність як у жінки, так і у чоловіка особистих немайнових і майнових прав та обов`язків, які можуть випливати, зокрема, із нормативно-правових актів, договорів, звичаїв. 
Для встановлення факту проживання однією сім`єю чоловіка та жінки без реєстрації шлюбу важливе значення має з`ясування місця та часу такого проживання. Підтвердженням цього може бути їх реєстрація за таким місцем проживання, пояснення свідків, представників житлово-експлуатаційної організації. Слід ураховувати, що проживання однією сім`єю спрямоване на довготривалі відносини (див. постанови Верховного Суду у складі колегії суддів Другої судової палати Касаційного цивільного суду від 12 травня 2022 року у справі № 212/10842/19, від 30 жовтня 2019 року у справі № 643/6799/17);
-                   апеляційний суд не врахував, що докази у справі, зокрема показання свідків, переконливо ілюструють існування у спірний період спільного домогосподарства скаржниці та відповідача як основного атрибуту сімейного життя;
-                   апеляційний суд вказав, що до 1 січня 2004 року закон не передбачав можливість встановлення факту проживання однією сім`єю чоловіка та жінки без реєстрації шлюбу. Однак цей суд не оцінив те, що скаржниця визначила період її проживання однією сім`єю з відповідачем із липня 1993 року до жовтня 2013 року включно, тобто включно з періодом із січня 2004 року до жовтня 2013 року включно, коли закон передбачав приписи щодо спільного проживання однією сім`єю жінки та чоловіка, які не перебувають у шлюбі між собою або у будь-якому іншому шлюбі;
-                   відсутність окремої позовної вимоги про визнання права власності чи про поділ спільного сумісного майна не може бути підставою для відмови у задоволенні позову про встановлення факту проживання однією сім`єю чоловіка та жінки без шлюбу (див. постанову Верховного Суду у складі колегії суддів Першої судової палати Касаційного цивільного суду від 7 лютого 2024 року у справі № 569/18407/22, Верховного Суду у складі колегії суддів Другої судової палати Касаційного цивільного суду від 16 листопада 2023 року у справі № 757/19682/18-ц).
7.           До заяви про усунення недоліків касаційної скарги скаржниця додала клопотання про поновлення строку на касаційне оскарження. Надала копію супровідного листа Київського апеляційного суду від 25 вересня 2024 року № 752/24526/20/193531/2024. Згідно з цим листом того дня до електронного кабінету адвоката скаржниці суд надіслав оскаржену постанову. Тоді ж до цієї постанови забезпечили надання загального доступу у Єдиному державному реєстрі судових рішень.
7.1.       Касаційна скарга на судове рішення подається протягом тридцяти днів з дня його проголошення. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення, або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення (частина перша статті 390 Цивільного процесуального кодексу України (далі - ЦПК України)).
7.2.       Учасник справи, якому повне судове рішення не було вручено у день його проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на касаційне оскарження, якщо касаційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому такого судового рішення (частина друга статті 390 ЦПК України).
7.3.       Оскільки скаржниця подала касаційну скаргу протягом тридцяти днів з дня вручення копії оскарженої постанови, пропущений строк на касаційне оскарження слід поновити.
8.           Одержавши касаційну скаргу, оформлену відповідно до вимог статті 392 цього Кодексу, колегія суддів у складі трьох суддів вирішує питання про відкриття касаційного провадження (про відмову у відкритті касаційного провадження) (частина перша статті 394 ЦПК України).
9.           Верховний Суд вважає, що є підстави для відкриття касаційного провадження. Касаційна скарга подана із дотриманням вимог статті 392 ЦПК України. У касаційній скарзі є доводи, які потребують перевірки, щодо передбачених пунктом 1, 4 частини другої статті 389 ЦПК України підстав для касаційного оскарження.
Керуючись статтями 260, 261, 389, 390, 394, 395 ЦПК України, Верховний Суд
у х в а л и в :
1. Поновити ОСОБА_1 строк на касаційне оскарження постанови Київського апеляційного суду від 5 вересня 2024 року.
2. Відкрити касаційне провадження за касаційною скаргою ОСОБА_1  на постанову Київського апеляційного суду від 5 вересня 2024 року у справі за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про встановлення факту проживання чоловіка та жінки однією сім`єю без реєстрації шлюбу.
3. Витребувати із Голосіївського районного суду міста Києва цивільну справу № 752/24526/20.
4. Роз`яснити ОСОБА_2 право подати відзив на касаційну скаргу, який за формою і змістом має відповідати вимогам статті 395 ЦПК України, впродовж десяти днів із дня отримання цієї ухвали.
Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання й оскарженню не підлягає.
Судді 	 	Д. А. Гудима	
 	 	Є. В. Краснощоков	
 	 	П. І. Пархоменко