ДНІПРОВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
Провадження № 22-ц/803/10930/24 Справа № 403/14529/12 	  	Суддя у 1-й інстанції - Куцевол  В. В. Суддя у 2-й інстанції - Петешенкова  М. Ю.	

Категорія 81 

ПОСТАНОВА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

30 грудня 2024 року                                                                м. Дніпро
Колегія суддів судової палати у цивільних справах Дніпровського апеляційного суду у складі:
головуючого судді Петешенкової М.Ю.,
суддів Городничої В.С., Красвітної Т.П.,
розглянувши в порядку спрощеного позовного провадження цивільну справу
за апеляційною скаргою ОСОБА_1 
на ухвалу Бабушкінського районного суду м.Дніпропетровська від 26 вересня 2024 року про відмову у внесенні виправлень у рішення
у справі за заявою ОСОБА_2 про виправлення описки в рішенні Бабушкінського районного суду м.Дніпропетровська від 19 листопада 2015 року у справі за позовом Публічного акціонерного товариства "Альфа-Банк" до ОСОБА_2 , ОСОБА_1 про стягнення заборгованості, -
В С Т А Н О В И Л А:

Ухвалою Бабушкінського районного суду м.Дніпропетровська від 26 вересня 2024 року у задоволенні заяви ОСОБА_2 про виправлення описки в рішенні Бабушкінського районного суду м.Дніпропетровська від 19 листопада 2015 року відмовлено.
Ухвала суду мотивована відсутністю підстав для внесення виправлень у рішення суду, оскільки не є описками чи арифметичними помилками суду у розумінні положень статті 269 ЦПК України. 
Не погодившись з такою ухвалою суду, ОСОБА_1 звернувся до суду з апеляційною скаргою, в якій, посилаючись на порушення судом першої інстанції норм процесуального права, просив ухвалу суду скасувати та ухвалити нове судове рішення, яким задовольнити заяву про виправлення арифметичної помилки та описки. 
Апеляційна скарга мотивована тим, що суд першої інстанції не звернув уваги на те, що зміст рішення Бабушкінського районного суду м. Дніпропетровська від 19 листопада 2015 року зводиться до задоволення позову та стягнення боргу з відповідачів, однак сума боргу, яку було стягнуто, є викладеною з помилкою, що складає значно більшу суму, ніж просив позивач і яку вказано у описовій частині рішення. 
Відзив на апеляційну скаргу до суду не надходив.
Згідно із ч. 13 ст. 7 ЦПК України розгляд справи здійснюється в порядку письмового провадження за наявними у справі матеріалами, якщо цим Кодексом не передбачено повідомлення учасників справи. У такому випадку судове засідання не проводиться.
Відповідно до ч. 2 ст. 369 ЦПК України апеляційна скарга на ухвалу суду першої інстанції про внесення або відмови у внесенні виправлень у рішення розглядається судом апеляційної інстанції без повідомлення учасників справи.
Перевіривши законність і обґрунтованість ухвали суду першої інстанції, в межах доводів апеляційної скарги і вимог, заявлених у суді першої інстанції, колегія суддів вважає, що апеляційну скаргу слід залишити без задоволення, а ухвалу суду без змін, з наступних підстав.
Судом встановлено, що 09 листопада 2012 року ПАТ «Альфа-Банк» звернулось до суду з позовом, в якому просило стягнути солідарно з ОСОБА_3 та ОСОБА_1 заборгованість по кредиту у розмірі 92939 грн. 73 коп., заборгованість по процентам у розмірі 48325 грн. 7 коп. та пеню у розмірі 98104 грн. 48 коп., що разом становить 239369, 98 грн.
Рішенням Бабушкінського районного суду м. Дніпропетровська від 19 листопада 2015 року у справі № 403/14529/12, стягнуто солідарно з ОСОБА_3 та ОСОБА_1 на користь ПАТ «Альфа-Банк» заборгованість за кредитним договором №490040473 від 13 червня 2007 за тілом кредиту у розмірі 11627,64 доларів США, заборгованість по процентам у розмірі 6046,01 доларів США та пеню у розмірі 111580,00 доларів США, а всього 129253 (сто двадцять дев`ять тисяч вісімсот двісті п`ятдесят три) долари США 65 центів та стягнуто солідарно з ОСОБА_3 та ОСОБА_1 на користь ПАТ «Альфа-Банк» судовий збір у розмірі 2393 (дві тисячі триста дев`ятсот три) грн. 70 коп.
Так, судом встановлено, що резолютивна частина рішення суду від 19 листопада 2015 року не відповідає прохальній частині позовної заяви від 09 листопада 2012 року.
Разом з цим, у мотивувальній частині рішення суду зазначено, що позивач взяті на себе зобов`язання за кредитним договором виконав в повному обсязі, перерахувавши кредитні кошти, ОСОБА_3 не виконала у повному обсязі зобов`язання, передбачені договором, у зв`язку з чим утворилась заборгованість по кредиту, яка станом на 13 вересня 2012 року складає 11627,64 доларів США, заборгованість по процентам у розмірі 6046,01 доларів США та пеня у розмірі 111580, 00 доларів США.
У травні 2024 року ОСОБА_2 звернулася до суду з заявою про виправлення описки в рішенні Бабушкінського районного суду м.Дніпропетровська від 19 листопада 2015 року у справі № 403/14529/12.
Заява про виправлення описки обґрунтована тим, що рішенням Бабушкінського районного суду м.Дніпропетровська від 19 листопада 2015 року у справі № 403/14529/12, стягнуто солідарно з ОСОБА_3 та ОСОБА_1 на користь ПАТ «Альфа-Банк» заборгованість за кредитним договором № 490040473 від 13 червня 2007 року в іноземній валюті, а саме у доларах США, однак звертаючись до суду банк просив стягнути заборгованість за кредитним договором № 490040473 від 13 червня 2007 року у гривнях. У зв`язку із вищезазначеним просила виправити описку в рішенні суду від 19 листопада 2015 року, вказавши в резолютивній частині рішення суду про стягнення солідарно з ОСОБА_3 та ОСОБА_1 на користь ПАТ «Альфа-Банк» заборгованість за кредитним договором № 490040473 від 13 червня 2007 року саме у гривні, а не доларах США.
Згідно до ч. 1 ст. 269 ЦПК України суд може з власної ініціативи або за заявою учасників справи виправити допущені в рішенні чи ухвали описки чи арифметичні помилки.
Під час вирішення питання про виправлення описок та арифметичних помилок у рішенні суд позбавлений можливості перевіряти законність та обґрунтованість цього судового рішення.
Описка - це помилка, яка пов`язана з неправильним написанням слів у тексті судового рішення. Виправленню підлягають виключно ті описки, які істотно впливають на суть прийнятого судового рішення та його виконання. Такими описками, зокрема, можуть бути: неправильне написання прізвищ, імен, по-батькові, найменувань учасників судового процесу, найменувань та адрес знаходження спірного майна, встановлених дат та строків тощо.
Тобто, під опискою слід розуміти зроблену судом механічну (мимовільну, випадкову) граматичну помилку в рішенні, яка допущена під час його письмово-вербального викладу (помилка у правописі, у розділових знаках, тощо).
Виправленню підлягають лише ті описки, що мають істотний характер. До таких належать: написання прізвищ та імен, адрес, зазначення дат і строків. Таким чином, описка трактується як явна неточність або незрозуміле формулювання.
У п. 19 постанови Пленуму Верховного Суду України від 18 грудня 2009 року № 14 «Про судове рішення у цивільній справі» судам, зокрема, роз`яснено, що вирішуючи питання про виправлення описок чи арифметичних помилок, допущених у судовому рішенні (рішенні або ухвалі), суд не має права змінювати зміст судового рішення, він лише усуває такі неточності, які впливають на можливість реалізації судового рішення чи його правосудності.
Велика Палата Верховного Суду в ухвалі від 11 січня 2022 року у справі № 921/730/13-г/3 (провадження № 12-6гс20) вказала на те, що правила статті процесуального законодавства, яка регламентує виправлення описок, передбачають можливість після ухвалення судового рішення у справі усунути в ньому помилки технічного (неюридичного) характеру - описки та очевидні арифметичні помилки. При цьому опискою визнається помилка, що порушує правила граматики, синтаксису, пунктуації, нумерації, які мають вплив на зміст судового рішення та його виконання. Описки - це помилки, зумовлені неправильним написанням слів, цифр тощо (пропуск літери, цифри, їх перестановка тощо). Виправленню підлягають лише ті описки, які мають істотний характер. До таких належить написання прізвищ та імен, адрес, найменувань спірного майна, зазначення дат і строків. Не є описками граматичні помилки, які не спотворюють текст судового рішення та не призводять до його неправильного сприймання.
Щодо меж повноважень судів виправляти описки в своїх рішеннях та щодо можливості при цьому судами змінювати ухвалені ними рішення Верховний Суд зробив свій правовий висновок в постанові від 13 липня 2022 року у справі № 761/14537/15-ц, у якій дійшов висновку, що вирішуючи питання про виправлення описок чи арифметичних помилок, допущених у судовому рішенні, суд не має прав змінювати зміст судового рішення, він лише усуває такі неточності, які впливають на можливість реалізації судового рішення чи його правосудності.
Частиною 4 ст. 263 ЦПК України передбачено, що при виборі і застосуванні норми права до спірних правовідносин суд враховує висновки щодо застосування відповідних норм права, викладені в постановах Верховного Суду.
За змістом наведеної вище заяви про виправлення описки вбачається, що заявник фактично просив змінити резолютивну частину рішення, що є недопустимим у порядку виправлення описки.
У випадку, якщо суд вирішив питання про стягнення коштів у більшому розмірі ніж просив позивач у позові, таке рішення може бути скасовано судом апеляційної інстанції.
У зв`язку із тим, що резолютивна частина рішення Бабушкінського районного суду м.Дніпропетровська від 19 листопада 2015 року у справі № 403/14529/12, хоча й не відповідає заявленим у прохальній частині вимогам позову, однак суми зазначені у резолютивній частині відповідають, тим які зазначені у мотивувальній частині рішення суду, суд першої інстанції дійшов до правильного висновку про відсутність підстав для задоволення заяви про виправлення описки.
Дослідивши зміст заяви про виправлення описки та враховуючи викладене вище правове регулювання вирішення питання про внесення виправлень у судове рішення, колегія суддів дійшла до висновку про правильність відхилення її вимог згідно оскаржуваної ухвали суду першої інстанції, адже заявник фактично просив внести виправлення у резолютивну частину рішення суду, тим самим викласти його в іншій редакції.
Колегія суддів погоджується з такими висновками суду першої інстанції, оскільки вимоги заяви про виправлення описки фактично зводяться до змінити резолютивної частини судового рішення, яке набрало законної сили, а зазначені заявником підстави для виправлення описки в рішенні суду не можуть вважатися опискою в розумінні положень ст. 269 ЦПК України.
Посилання скаржника в апеляційній скарзі на те, що в судовому рішенні сума боргу, яку було стягнуто викладена з помилкою, що складає значно більшу суму ніж просив позивач і яку вказано в описовій частині рішення суду, колегія суддів не приймає до уваги, оскільки якщо суд під час розгляду справи вирішив питання про стягнення коштів у більшому розмірі ніж просив позивач у позові, таке рішення може бути скасовано під час перегляду справи в апеляційному порядку й не може бути підставою для застосування приписів ст. 269 ЦПК України.
Доводи апеляційної скарги не містять посилань на такі порушення, що призвели до неправильного вирішення питання щодо розгляду заяви про виправлення описки, тому, з огляду на положення ст. 376 ЦПК України, не можуть бути підставою для скасування оскаржуваної ухвали суду. 
Отже, доводи апеляційної скарги висновків суду не спростовують.
Згідно зі ст. 375 ЦПК України, суд апеляційної інстанції залишає апеляційну скаргу без задоволення, а судове рішення без змін, якщо визнає, що суд першої інстанції ухвалив судове рішення з додержанням норм матеріального і процесуального права.
На підставі викладеного, колегія суддів приходить до висновку про залишення апеляційної скарги без задоволення, а ухвали суду першої інстанції без змін.
Згідно ст. 141 ЦПК України, судові витрати, у зв`язку з переглядом судового рішення, розподілу не підлягають.
Керуючись ст. ст. 367, 368, 374, 375, 381, 382 ЦПК України, -

П О С Т А Н О В И Л А:

Апеляційну скаргу ОСОБА_1 - залишити без задоволення.
Ухвалу Бабушкінського районного суду м.Дніпропетровська від 26 вересня 2024 року - залишити без змін.
Постанова апеляційного суду набирає законної сили з дня її прийняття та оскарженню не підлягає.

Головуючий: М.Ю. Петешенкова

Суддя: В.С. Городнича

Т.П. Красвітна