ВИЩИЙ АНТИКОРУПЦІЙНИЙ СУД
Справа № 991/1537/25
Провадження № 1-кс/991/1538/25

У Х В А Л А

12 березня 2025 року	місто Київ	

Слідчий суддя Вищого антикорупційного суду ОСОБА_1 , 
за участі секретаря судового засідання ОСОБА_2 , 
представника власника майна ОСОБА_3 ,
розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду у кримінальному провадженні № 52019000000000856 від 01.10.2019,
клопотання представника власника майна ОСОБА_3 про скасування арешту майна, 

в с т а н о в и в :

До Вищого антикорупційного суду надійшло клопотання представника власника майна ОСОБА_4 адвоката ОСОБА_3 про скасування арешту майна, накладеного ухвалою слідчого судді Вищого антикорупційного суду від 05.04.2021 у справі № 991/2192/21 на земельну ділянку з кадастровим номером 32224486200:02:001:5098 (а.с. 1).
Згідно з протоколом передачі судової прави раніше визначеному складу суду для розгляду зазначеної справи визначено слідчого суддю ОСОБА_1 (а.с. 34).

Обґрунтування клопотання
В обґрунтування поданого клопотання адвокат зазначила, що детективами Національного антикорупційного бюро України (далі - НАБУ) здійснюється досудове розслідування у кримінальному провадженні № 52019000000000856 від 01.10.2019 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 364 КК України, за фактом зловживання у 2019 році службовими особами Головного управління Держгеокадастру у Київській області своїм службовим становищем шляхом протиправного припинення права постійного користування Державного підприємства «Агрокомбінат «Пуща-Водиця» (далі - ДП «Агрокомбінат «Пуща-Водиця») на земельні ділянки загальною площею 284,32 га у межах Петропавлівсько-Борщагівської та Софіївсько-Борщагівскьої сільських рад Києво-Святошинського району Київської області, які перебували у постійному користуванні цього державного підприємства згідно із актами серії ІІ-КВ № 003658, серії ІІ-КВ № 003662 та передачі цих земель у приватну власність заздалегідь визначеним особам. 
Ухвалою слідчого судді Вищого антикорупційного суду від 05.04.2021 накладено арешт, зокрема, на земельну ділянку з кадастровим номером 3222486200:02:001:5098, яка розташована за адресою: Київська область, Києво-Святошинський район село Софіївська Борщагівка та належить на праві власності ОСОБА_4 .
Водночас, на переконання представника власника майна, вказаний арешт підлягає скасуванню, з огляду на таке:
(1)   Арешт на земельну ділянку, яка належить на праві власності ОСОБА_4 накладено необґрунтовано, зокрема, в ухвалі про арешт не зазначено, що прокурор надав доказів того, що земельна ділянка із кадастровим номером 3222486200:02:001:5098, яка розташована за адресою: Київська область, Києво-Святошинський район село Софіївська Борщагівка, становить собою майно, яке набуте в результаті вчинення кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 364 КК України, оскільки прокурор повинен був зібрати докази та надати слідчому судді достатні їх на підтвердження такого висновку. У свою чергу слідчий суддя належним чином не оцінив докази на підтвердження вчинення кримінального правопорушення та пред`явлення обґрунтованої підозри, а також висновки в ухвалі слідчого судді про те, що земельна ділянка сформована та отримана у власність кримінально-протиправним шляхом, як і висновок стосовно наявного складу кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 364 КК України в діях службових осіб Головного управління Держгеокадастру у Київській області у цьому кримінальному провадженні є наслідком помилок та передчасних висновків слідства; 
(2)   Земельна ділянка не визнавалась речовим доказом, відтак вона не є предметом кримінального правопорушення;
(3)    ОСОБА_4 (і)   не має жодного відношення до обставин досудового розслідування у кримінальному провадженні № 52019000000000856 від 01.10.2019, не є особою, щодо якої здійснюється вищевказане кримінальне провадження, не має статусу підозрюваної чи обвинуваченої; (іі)   є добросовісним набувачем цієї земельної ділянки, право власності на яку виникло на підставі договору про купівлю-продаж від 02.09.2020, який наразі чинний, не визнавався судом недійсним та ніким не оспорювався;
(4)   Відсутні будь-які підстави вважати, що незастосування арешту майна може призвести до пошкодження, псування, приховування або знищення земельної ділянки;
З огляду на викладене, на переконання адвоката, арешт майна є необґрунтованим, подальше існування арешту є недоцільним та абсолютно неефективним заходом забезпечення кримінального провадження, відтак підлягає негайному скасуванню.

Позиції учасників 
У судовому засіданні адвокат ОСОБА_3 клопотання підтримала у повному обсязі та наполягала на його задоволені з підстав, наведених в ньому. 
Детектив НАБУ ОСОБА_5 у судове засідання не з`явився, втім подав письмові заперечення на клопотання про скасування арешту майна. Так, детектив зазначив, що досудовим розслідування встановлено, що частина із земельних ділянок на які накладено арешт поділено або об`єднано у результаті чого утворено нові земельні ділянки, деякі з них відчужено іншим особа, зокрема, земельна ділянка з кадастровим номером 3222486200:02:001:5098 площею 0.1212 га, власником якої є ОСОБА_4 . У подальшому ухвалою слідчого судді Вищого антикорупційного суду від 05.04.2021 накладено арешт на зазначену земельну ділянку, яку визнано речовим доказом у кримінальному провадженні № 52019000000000856 від 01.10.2019, яка за результатами апеляційного розгляду залишена без змін. Окрім того, адвокат ОСОБА_3 в інтересах ОСОБА_4 зверталася до суду із клопотанням про скасування арешту із зазначеної земельної ділянки, втім ухвалою слідчого судді Вищого антикорупційного суду від 04.07.2024 у задоволені цього клопотання відмовлено. На даний час потреба у арешті земельної ділянки не відпала, оскільки зберегти іншим чином речовий доказ неможливо. Окрім цього, на переконання детектива, слідим суддею застосовано найменш обтяжливий спосіб арешту майна, який не призведе до зупинення або надмірного обмеження правомірної підприємницької діяльності особи або інших наслідків, які суттєво позначаються на інтересах інших осіб.
Отже, детектив прохав відмовити у задоволенні клопотання про скасування арешту майна.
З огляду на викладене та враховуючи, що неприбуття в судове засідання детектива не перешкоджає розгляду клопотання про скасування арешту майна, слідчий суддя вважає за можливе розглянути клопотання 

Мотиви слідчого судді
Заслухавши доводи представника власника майна, дослідивши матеріали справи та заперечення детектива, вважаю, що клопотання задоволенню не підлягає, з таких підстав.
Так, відповідно до ч. 1 ст. 170 КПК України арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом кримінального правопорушення, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна. Арешт майна скасовується у встановленому цим Кодексом порядку. 
Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, знищення, перетворення, відчуження. 
Частиною другою цієї статті визначені випадки, у яких допускається арешт майна, а саме: 1) збереження речових доказів; 2) спеціальної конфіскації; 3) конфіскації майна як виду покарання або заходу кримінально - правового характеру щодо юридичної особи; 4) відшкодування шкоди, завданої внаслідок кримінального правопорушення (цивільний позов), чи стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди.
Згідно ч. 1 ст. 174 КПК України власник або володілець майна, який не був присутній при розгляді питання про арешт майна, має право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково. Таке клопотання під час досудового розслідування розглядається слідчим суддею.
Арешт майна також може бути скасовано повністю чи частково ухвалою слідчого судді під час досудового розслідування чи суду під час судового провадження за клопотанням підозрюваного, обвинуваченого, їх захисника чи законного представника, іншого власника або володільця майна, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, якщо вони доведуть, що в подальшому застосуванні цього заходу відпала потреба або арешт накладено необґрунтовано.

Обставини, встановлені слідчим суддею
З матеріалів справи слідує, що детективами НАБУ здійснювалося досудове розслідування у кримінальному провадженні № 52019000000000856 від 01.10.2019 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 364 КК України, за фактом зловживання у 2019 році службовими особами Головного управління Держгеокадастру у Київській області своїм службовим становищем шляхом протиправного припинення права постійного користування ДП «Агрокомбінат «Пуща-Водиця» на земельні ділянки загальною площею 284,32 га у межах Петропавлівсько-Борщагівської та Софіївсько?Борщагівскьої сільських рад Києво-Святошинського району Київської області, які перебували у постійному користуванні цього державного підприємства згідно із актами серії ІІ-КВ № 003658, серії ІІ-КВ № 003662 та передачі цих земель у приватну власність заздалегідь визначеним особам. 
Ухвалою слідчого судді Вищого антикорупційного суду від 05.04.2021 у справі № 991/2192/21 (провадження № 1-кс/991/2235/24) у кримінальному провадженні № 52019000000000856 від 01.10.2019 накладено арешт на 21 (двадцять одну) земельну ділянку, серед іншого, з кадастровим номером 3222486200:02:001:5098, яка розташована за адресою: Київська область, Києво-Святошинський район село Софіївська Борщагівка та належить на праві власності ОСОБА_4 .
Зі змісту ухвали слідує таке: (1)   постановами старшого детектива П`ятого відділу детективів Третього підрозділу детективів Головного підрозділу детективів Національного антикорупційного бюро України ОСОБА_6 від 02.11.2020 та 30.03.2021 земельні ділянки, зокрема, з кадастровим номером 3222486200:02:001:5098 визнано речовими доказами у цьому кримінальному провадженні та (2)  підставою арешту цих земельних ділянок є забезпечення збереження речових доказів (п. 1 ч. 1 ст. 170 КПК України). 
Вказана ухвала залишена без змін ухвалою Апеляційної палати Вищого антикорупційного суду від 19.05.2021.
Постановою прокурора п`ятого відділу управління процесуального керівництва, підтримання державного обвинувачення та представництва в суді Спеціалізованої антикорупційної прокуратури Офісу Генерального прокурора (далі - САП) ОСОБА_7 від 28.07.2023 кримінальне провадження № 52019000000000856 від 01.10.2019 об`єднано з кримінальним провадження № 42019110350000029 від 13.02.2019.
В подальшому постановою прокурора другого відділу управління процесуального керівництва, підтримання публічного обвинувачення та представництва в суді САП ОСОБА_8 від 27.03.2024 кримінальне провадження № 42019110350000029 від 13.02.2019 об`єднано з кримінальним провадженням № 52017000000000841 від 29.11.2017.
28.03.2024 прокурором САП ОСОБА_8 доручено детективу НАБУ ОСОБА_6 надати підозрюваним та їх захисникам доступ до матеріалів досудового розслідування у кримінальному провадженні № 52017000000000841 від 29.11.2017.
Ухвалою слідчого судді Вищого антикорупційного суду від 04.07.2024 у справі № 991/5609/24 (провадження № 1-кс/991/5643/24) відмовлено у задоволенні клопотання адвоката ОСОБА_3 в інтересах ОСОБА_4 про скасування арешту із земельної ділянки із кадастровим номером 3222486200:02:001:5098.

Оцінка та висновки слідчого судді 
Вирішуючи питання щодо обґрунтованості клопотання про скасування арешту майна, слід зазначити, що зміст та форма кримінального провадження повинні відповідати загальним засадам кримінального провадження, до яких, зокрема, віднесено і засади недоторканості права власності. Згідно з вимогами ст. 16 КПК України позбавлення або обмеження права власності під час кримінального провадження здійснюється лише на підставі вмотивованого судового рішення ухваленого в порядку, передбаченому КПК України.
При застосуванні заходів забезпечення кримінального провадження слідчий суддя повинен діяти у відповідності до вимог КПК України та судовою процедурою гарантувати дотримання прав, свобод та законних інтересів осіб, а також умов, за яких жодна особа не була б піддана необґрунтованому процесуальному обмеженню.
Як вже зазначено вище, ухвалою слідчого судді Вищого антикорупційного суду від 05.04.2021 накладено арешт на земельні ділянки, зокрема, із кадастровим номером 3222486200:02:001:5098 з метою забезпечення збереження речових доказів (п. 1 ч. 1 ст. 170 КК України).
Відповідно до ст. 98 КПК України речовими доказами є матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально протиправним шляхом або отримані юридичною особою внаслідок вчинення кримінального правопорушення.
Згідно з ч. 3 ст. 170 КПК України у випадку, передбаченому п. 1 ч. 2 цієї статті, арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у ст. 98 цього Кодексу.
Відтак, арешт майна на підставі п. 1 ч. 2 ст. 170 КПК України по суті являє собою форму забезпечення доказів та є самостійною правовою підставою для арешту майна, не вимагає оголошення підозри у кримінальному провадженні та не пов`язує особу підозрюваного з можливістю такого арешту.
Отже, доводи адвоката про незаконність арешту вищевказаної земельної ділянки у зв`язку із відсутністю в ОСОБА_4 статусу підозрюваної у цьому кримінальному провадженні є неспроможними з огляду на вищезазначені положення закону. 
Окрім цього, слідчий суддя звертає увагу на той факт, що відповідно до змісту договору купівлі-продажу від 02.09.2020 земельну ділянку із кадастровим номером 3222486200:02:001:5098 ОСОБА_4 придбала у ОСОБА_9 (в інтересах якого діяв ОСОБА_10 ).
Водночас, зі змісту ухвали слідчого судді від 05.04.2021 слідує, що у кримінальному провадженні № 52019000000000856 від 01.10.2019 органом досудового розслідування досліджуються, серед іншого, обставини надання дозволів на розробку проектів землеустрою про отримання у приватну власність земельних ділянок зі складу земель, що перебували у постійному користуванні ДП «Агрокомбінат «Пуща-Водиця» на території Софіївської-Борщагівської та Петропавлівсько-Борщагівської сільських рад, заздалегідь визначеними особами, в тому числі ОСОБА_9 та ОСОБА_10 .
Відповідно до ухвали від 05.04.2021, якою накладено арешт на 21 (двадцять одну) земельну ділянку, основним ризиком, для запобігання якого необхідне накладення арешту, є запобігання можливості (ризикам) подальшого відчуження, поділу, перетворення, зміни цільового призначення земельних ділянок площею 284,3200 га, сформованих із земель, що знаходились у постійному користуванні ДП «Агрокомбінат «Пуща-водиця» на території Петропавлівсько-Борщагівської та Софіївсько-Борщагівської сільських рад Києво-Святошинського району Київської області.
За версією органу досудового розслідування, належна ОСОБА_4 земельна ділянка площею 0,1212 га утворена шляхом зміни конфігурації, а саме шляхом поділу на чотири частини, іншої земельної ділянки з кадастровим номером 3222486200:02:001:5067 загальною площею 1,162 га та у подальшому новоутворені земельні ділянки відчужені іншим особам, зокрема ОСОБА_4 . 
Отже, у випадку скасування арешту, існує ризик вчинення подальших спроб відчуження земельних ділянок, що призведе до втрати речових доказів. 
З огляду на викладене, доводи адвоката про необґрунтованість перебування земельної ділянки під арештом тривалий час є неспроможними, оскільки у цьому кримінальному провадженні досліджуються обстави відчуження та заволодіння землями державної власності, що на даний час перебувають у володінні фізичних та юридичних осіб та предметом (об`єктом кримінальному протиправних дій) кримінального правопорушення є саме зазначені земельні ділянки, які визнані речовими доказами. 
Так, досудове розслідування спрямоване на підтвердження чи спростування факту незаконного відчуження земельних ділянок ряду осіб, серед іншого, ОСОБА_9 та ОСОБА_10 . Отже, вказані земельні ділянки можливо є предметом вчинення злочину, були незаконно оформлені на заздалегідь визначених осіб, з метою подальшого їх виведення в приватну власність та перепродажу. 
Водночас ,слідчий суддя звертає увагу, що при постановленні ухвали про накладення арешту на майно слідчим суддею враховано правову підставу для арешту, можливість використання майна як доказу у кримінальному провадженні, розумність та співрозмірність обмеження права власності завданням кримінального провадження та наслідки арешту майна для третіх осіб.

Висновок
Відтак, в ході розгляду клопотання адвокатом не доведені обставини, які б давали підстави вважати, що (1)   на даний час відпала потреба у дії такого заходу забезпечення кримінального провадження як арешт майна та (2)   арешт накладено необґрунтовано. 
З огляду на викладене, слідчий суддя не вбачає підстав для скасування арешту майна, про яке йдеться в клопотанні, відтак у задоволенні клопотання слід відмовити.

п о с т а н о в и в :

У задоволенні клопотання представника власника майна ОСОБА_3 про скасування арешту майна, накладеного ухвалою слідчого судді Вищого антикорупційного суду від 05.04.2021 у справі № 991/2192/21 на земельну ділянку з кадастровим номером 32224486200:02:001:5098, - відмовити.
Ухвала набирає законної сили з моменту її оголошення й оскарженню не підлягає.

Слідчий суддя                                                                 ОСОБА_11