Ухвала
 
10 січня 2025 року
м. Київ
 
справа № 760/19455/23
провадження № 61-12238св24 
 
Верховний Суд у складі колегії суддів Другої судової палати Касаційного цивільного суду: Крат В. І. (суддя-доповідач), Дундар І. О., Краснощоков Є. В.,
 
учасники справи:
заявник - заступник керівника Солом`янської окружної прокуратури міста Києва Костогриза Ярослава в інтересах держави в особі Київської міської ради,
заінтересована особа - Солом`янська районна в місті Києві державна адміністрація,
особа, яка подавала апеляційну скаргу - ОСОБА_1 ,
 
розглянув у попередньому судовому засіданні у порядку письмового провадження без повідомлення учасників справи касаційну скаргу Солом`янської районної у м. Києві державної адміністрації на постанову Київського апеляційного суду від 31 липня 2024 року в складі колегії суддів: Євграфової Є. П., Мазурик О. Ф., Желепи О. В.,
 
ВСТАНОВИВ:
 
Ухвалою Верховного Суду від 18 жовтня 2024 року відкрито касаційне провадження у справі та встановлено строк на подання відзиву до 01 листопада 2024 року.
 
25 листопада 2024 року  ОСОБА_1 засобами поштового зв`язку подала відзив на касаційну скаргу, який підписаний адвокатом Желіховською Р. М., в якому просили, зокрема, поновити строк на подання відзиву, передати справу про визнання спадщини відумерлою на розгляд до Великої Палати Верховного Суду за участю учасників справи.
 
В матеріалах касаційного провадження також є звернення  ОСОБА_1 , яке підписане адвокатом Желіховською Р. М., в якому повідомляє, що на час подання цього звернення копія касаційної скарги не отримана, відтак в строки зазначені в ухвалі про відкриття провадження не можливо подати відзив. Відзив буде поданий в розумні строки.
 
Зазначає, що ухвалою Верховного Суду від 18 жовтня 2024 року відкрито касаційне провадження та встановлено для сторони позивача строк для подання відзиву до 01 листопада 2024 року. Відповідно до частини першої статті 395 ЦПК України учасники справи мають право подати до суду касаційної інстанції відзив на касаційну скаргу в письмовій формі протягом строку, встановленого судом касаційної інстанції про відкриття касаційного провадження. Як вбачається із трекінгу рекомендованого поштового відправлення № 0610203601860 ухвалу Верховного Суду разом із копією касаційної скарги було скеровано позивачу 05 листопада 2024 року, а вручено - 20 листопада 2024 року, тобто поза межами строку, встановленого касаційним судом для надання відзиву. Враховуючи неможливість подачі відзиву на касаційну скаргу у строк, визначений ухвалою, сторона користуючись правом, передбаченим ЦПК України, подає відзив на касаційну скаргу із дотриманням розумних строків.
 
Встановлений судом процесуальний строк може бути продовжений судом за заявою учасника справи, поданою до закінчення цього строку, чи з ініціативи суду (частина друга статті 127 ЦПК України).
 
Аналіз клопотання свідчить, що строк на подання відзиву пропущений з поважних причин, а тому суд продовжує його.
 
Тлумачення змісту частини п`ятої статті 403 ЦПК України свідчить, що клопотання має містити обґрунтування необхідності передачі справи на розгляд Великої Палати Верховного Суду. Аналіз змісту клопотання про передачу справи на розгляд Великої Палати Верховного Суду та матеріалів справи свідчить про відсутність виключної правової проблеми у цій справі. Особою, яка звернулася із клопотаннями, не наведено у чому саме полягає виключна правова проблема, та яким чином передача справи на розгляд Великої Палати Верховного Суду сприятиме розвитку права та формування єдиної правозастосовної практики. Також не надано обґрунтування наявності різної правозастосовної практики у цій категорії спорів. 
 
Виключна правова проблема як така має оцінюватися з урахуванням кількісного та якісного показників. Кількісний показник означає, що вона наявна не в одній конкретній справі, а у невизначеній кількості справ, які або вже існують, або можуть виникнути з врахуванням правового питання, щодо якого постає проблема невизначеності.
 
З точки зору якісного критерію про виключність правової проблеми можуть свідчити наступні обставини: з касаційної скарги вбачається, що судами були допущені істотні порушення норм процесуального права, які унеможливили розгляд справи з дотриманням вимог справедливого судового розгляду; судами була допущена явна й груба помилка у застосуванні норм процесуального права, в тому числі свавільне розпорядження повноваженнями, й перегляд справи Великою Палатою потрібен з метою унеможливлення її повторення у подальшій судовій діяльності; норми матеріального чи процесуального права були застосовані судами першої чи апеляційної інстанцій таким чином, що постає питання щодо дотримання принципу пропорційності, тобто забезпечення належного балансу між приватними та публічними інтересами; наявні колізії в нормах матеріального права, що викликає необхідність у застосуванні аналогії закону чи права, або постає питання щодо дотримання принципу верховенства права.
 
При цьому справа буде мати принципове значення, якщо йдеться про правове питання, яке потребує пояснення і зустрічається у невизначеній кількості справ у разі, якщо надана на нього відповідь піддається сумніву або якщо існують різні відмінні позиції і це питання ще не вирішувалося вищою судовою інстанцією, а також необхідне тлумачення щодо застосування нових законів. Разом з тим не є виключною правовою проблемою правове питання, відповідь на яке є настільки ясною і чіткою, що вона може бути знайдена без будь-яких проблем.
 
У клопотанні відсутнє обгрунтування кількісного та якісного показників, які б свідчить про наявність виключної проблеми, необгрунтовано відступ від висновків Великої Палати Верховного Суду та необхідність передачі справи на розгляд Великої Палати Верховного Суду. Тому у задоволенні клопотання про передачу справи на розгляд Великої Палати Верховного Суду належить відмовити.
 
У частині тринадцятій статті 7 ЦПК України передбачено, що розгляд справи здійснюється в порядку письмового провадження за наявними у справі матеріалами, якщо цим Кодексом не передбачено повідомлення учасників справи.
 
Попередній розгляд справи має бути проведений протягом п`яти днів після складення доповіді суддею-доповідачем колегією у складі трьох суддів у порядку письмового провадження без повідомлення учасників справи (частина перша статті 401 ЦПК України).
 
Тлумачення вказаних норм свідчить, що попередній розгляд справи у суді касаційної інстанції проводиться без повідомлення учасників справи. Тому у задоволенні клопотання належить відмовити.

Керуючись статтями 127, 260, 401 ЦПК України, Верховний Суд у складі колегії суддів Другої судової палати Касаційного цивільного суду,
 
УХВАЛИВ:
 
Клопотання ОСОБА_1 , яке підписане адвокатом Желіховською Раїсою Михайлівною, про продовження строку на подання відзиву на касаційну скаргу Солом`янської районної у м. Києві державної адміністрації задовольнити.
 
Продовжити  ОСОБА_1  строк на подання відзиву на касаційну скаргу Солом`янської районної у м. Києві державної адміністрації.
 
У задоволенні клопотання  ОСОБА_1 , яке підписане адвокатом Желіховською Раїсою Михайлівною, про передачу справи на розгляд Великої Палати Верховного Суду відмовити.
 
У задоволенні клопотання  ОСОБА_1 , яке підписане адвокатом Желіховською Раїсою Михайлівною, проводити розгляд справи за участі сторін відмовити.
 
Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання та оскарженню не підлягає.
 
Судді:                                                                                     В. І. Крат
 
                                                                                              І. О. Дундар
 
                                                                                              Є. В. Краснощоков