ПОЛТАВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
Справа № 536/1666/24  Номер провадження 33/814/152/25	Головуючий у 1-й інстанції Баранська Ж. О.  Доповідач ап. інст. Пікуль В. П.	

П О С Т А Н О В А
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

04 березня 2025 року 	м. Полтава	

Полтавський апеляційний суд у складі:
судді Пікуля В.П.,
з секретарем судового засідання Філоненко О.В.,

за участю захисника особи, яка притягається до адміністративної відповідальності - адвоката Глушко З.В.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в режимі відеоконференції справу про адміністративне правопорушення за апеляційною скаргою ОСОБА_1 , в інтересах якого дії захисник – адвокат Глушко Зоя Вікторівна,

на постанову судді Кременчуцького районного суду Полтавської області від 01 серпня 2024 року про адміністративне правопорушення, передбачене частиною 4 статті 85 КУпАП

стосовно: ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , проживаючого за адресою: АДРЕСА_1 ,

ВСТАНОВИВ:
Зміст оскаржуваної постанови
Постановою судді Кременчуцького районного суду Полтавської області від 01 серпня 2024 року ОСОБА_1 визнано виним у вчиненні правопорушення, передбаченого частиною 4 статті 85 КУпАП, піддано адміністративному стягненню у виді штрафу в розмірі 340,00 грн, з конфіскацією знаряддя вчинення правопорушення ? павука з капронової нитки (довжина – 1,8 м Х 1,8 м, вічко – 20 мм Х 20 мм) у кількості 1 шт., металевих прутів у кількості 4 шт. та незаконно виловленої риби – сазана у кількості 5 шт., ляща у кількості 2 шт., стягнуто із ОСОБА_1 на користь держави збитки у сумі 104826,74 грн та судовий збір в розмірі 605,60 грн.
Згідно з постановою судді, ОСОБА_1 визнано винним у тому, що він 11 квітня 2024 року о 16:15 год на Кам`янському водосховищі «Білецьківські Плавні» Регіональний ландшафтний парк Кременчуцькі плавні біля села Білецьківка ловив рибу забороненим знаряддям лову риби - павуком з капронової нитки, у нерестову заборону та виловив рибу, а саме: сазан – 5 шт., лящ – 2 шт., чим наніс збитки рибному господарству України на суму 104826,74 грн. 
Своїми діями порушив вимоги підпункту 1 пункту 1 розділу ІV та підпункт 6 пункту 3 розділу ІV «Правил любительського рибальства».
Позиції осіб, які беруть участь у провадженні в справі про адміністративне правопорушення
Вимоги та узагальнені доводи особи, яка подала апеляційну скаргу
Не погодившись із постановою судді Лагно Д.О., в інтересах якого діє захисник – адвокат Глушко З.В., подав апеляційну скаргу, в якій просить постанову судді Кременчуцького районного суду Полтавської області від 01 серпня 2024 року про притягнення до адміністративної відповідальності ОСОБА_1 за вчинення адміністративного правопорушення, передбаченого частиною 4 статті 85 КУпАП змінити, виключивши з резолютивної частини постанови суду висновок про стягнення із ОСОБА_1 на користь держави збитки в сумі 104826,74 грн, в іншій частині постанову судді залишити без змін.
Апеляційна скарга обґрунтована тим, що суд безпідставно стягнув збитки на користь держави в постанові судді, оскільки це питання підлягає вирішенню в порядку цивільного судочинства, вказує, що він є єдиним годувальником сім`ї. 
Також в апеляційній скарзі порушується питання про поновлення строку на апеляційне оскарження постанови місцевого суду, який був припушений з поважних причин.
Щодо явки та позиції учасників провадження в суді апеляційної інстанції
В судовому засідання в режимі відеоконференції захисник – адвокат Глушко З.В. апеляційну скаргу підтримала та просила виключити з резолютивної частини постанови судді суду першої інстанції стягнення із ОСОБА_1 на користь держави збитки в сумі 104826,74 грн.
ОСОБА_1 будучи належним чином повідомленим про дату, час та місце розгляду у справі в судове засідання не з`явився. 
Мотиви суду
Щодо клопотання про поновлення строку на апеляційне оскарження
Одночасно з апеляційною скаргою ОСОБА_1 , в інтересах якого діє захисник - адвокат Глушко З.В., звернувся до суду з клопотанням про поновлення строку на апеляційне оскарження, в якому ставить питання про поновлення строку на апеляційне оскарження постанови, посилаючись на те, що фактично судове засідання проведено не було, а йому були надані реквізити для оплати штрафу, в подальшому, постановою Полтавського апеляційного суду від 23 вересня 2024 року, апеляційну скаргу захисника – адвоката Глушко З.В. було повернуто через невиконання вимог статті 271 КУпАП.
Вивчивши клопотання про поновлення строку на апеляційне оскарження постанови суду, дослідивши матеріали справи, суд приходить до висновку про те, що строк на апеляційне оскарження підлягає поновленню, виходячи з наступних підстав.
Частиною 2 статті 294 КУпАП встановлено, що постанова судді у справі про адміністративне правопорушення може бути оскаржена особою, яку притягнуто до адміністративної відповідальності, її законним представником, захисником, потерпілим, його представником протягом десяти днів з дня винесення постанови. Апеляційна скарга подана після закінчення цього строку, повертається апеляційним судом особі, яка її подала, якщо вона не заявляє клопотання про поновлення строку, а також якщо у поновленні строку відмовлено.
Згідно зі статті 289 КУпАП апеляційний суд має право поновити строк оскарження постанови по справі про адміністративне правопорушення в разі наявності поважних причин пропуску зазначеного строку з боку особи, яка оскаржує постанову суду першої інстанції.
Доводи апелянта, викладені в клопотанні про поновлення строку на апеляційне оскарження, хоча і не в повній мірі, знайшли своє відображення під час розгляду вище вказаного клопотання, але з метою недопущення порушення права особи на апеляційне оскарження, суд апеляційної інстанції приходить до висновку, що строк на апеляційне оскарження постанови районного суду підлягає поновленню.
Щодо оскаржуваної постанови
Згідно частини 7 статті 294 КУпАП апеляційний суд переглядає справу в межах апеляційної скарги.
Апеляційна скарга подана на постанову судді Кременчуцького районного суду Полтавської області від 01 серпня 2024 року в частині стягнення на користь держави збитків в розмірі 104826,74 грн, у зв`язку з цим постанова судді переглядається тільки в цій частині.
Відповідно до вимог статті 280 КУпАП орган (посадова особа) при розгляді справи про адміністративне правопорушення зобов`язаний з`ясувати: чи було вчинено адміністративне правопорушення, чи винна дана особа в його вчиненні, чи підлягає вона адміністративній відповідальності, чи є обставини, що пом`якшують і обтяжують відповідальність, чи заподіяно майнову шкоду, чи є підстави для передачі матеріалів про адміністративне правопорушення на розгляд громадської організації, трудового колективу, а також з`ясувати інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.
Суд першої інстанції правильно вказав, що вина ОСОБА_1 у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого частиною 4 статті 85 КУпАП підтверджується даними наведеними у протоколі про адміністративне правопорушення № 012687, складеного 11 квітня 2024 року, та іншими доказами, які були досліджені в судовому засіданні і не заперечуються особою, яка притягається до адміністративної відповідальності.
Із вказаним висновком судді місцевого суду погоджується апеляційний суд.
Щодо доводів апеляційної скарги
За змістом статті 20 Закону України «Про рибне господарство, промислове рибальство та охорону водних біоресурсів» шкода, завдана рибному господарству внаслідок знищення або погіршення стану водних біоресурсів та середовища їх перебування внаслідок господарської та іншої діяльності, підлягає відшкодуванню за рахунок осіб, які безпосередньо здійснювали або замовляли здійснення такої діяльності.
Судовим розглядом встановлено та не заперечується учасниками справи про адміністративне правопорушення, що на Кам`янському водосховищі «Білецьківські Плавні» Регіональний ландшафтний парк Кременчуцькі плавні біля села Білецьківка ОСОБА_1 ловив рибу забороненим знаряддям лову.
Згідно розрахунку заподіяної шкоди, внаслідок незаконного добування (вилову) водних біоресурсів (риби), а саме: сазан – 5 шт., лящ – 2 шт., ОСОБА_1 наніс збитки рибному господарству України на суму 104826,74 грн.
Розмір шкоди визначено відповідно до Постанови Кабінету Міністрів України № 1209 від 21 листопада 2011 року «Про затвердження такс для обчислення розміру відшкодування шкоди, заподіяної внаслідок незаконного добування (збирання) або знищення цінних видів риб та інших об`єктів водного промислу».
Відповідно до змісту статей 47, 68, 69 Закону України «Про охорону навколишнього природного середовища» заподіяна державі шкода, внаслідок порушення природоохоронного законодавства, підлягає відшкодуванню у повному обсязі і стягується до місцевого бюджету.
З матеріалів справи вбачається, що незаконний вилов риби, ОСОБА_1 було здійснено на Кам`янському водосховищі «Білецьківські Плавні» Регіональний ландшафтний парк Кременчуцькі плавні біля села Білецьківка, що відповідно до адміністративно-територіального устрою віднесено до Кременчуцької територіальної громади, яка є органом місцевого самоврядування.
Частиною 1 статті 40 КУпАП, якщо у результаті вчинення адміністративного правопорушення заподіяно майнову шкоду громадянинові, підприємству, установі або організації, то адміністративна комісія, виконавчий орган сільської, селищної, міської ради під час вирішення питання про накладення стягнення за адміністративне правопорушення має право одночасно вирішити питання про відшкодування винним майнової шкоди, якщо її сума не перевищує двох неоподатковуваних мінімумів доходів громадян, а суддя районного, районного у місті, міського чи міськрайонного суду - незалежно від розміру шкоди, крім випадків, передбачених частиною другою цієї статті.
Разом з цим, суд апеляційної інстанції звертає увагу, що установа це, в тому числі, і орган державної влади, місцевого самоврядування, організації, підприємства, тощо.
З огляду на викладене, суддя обґрунтовано, відповідно до вимог статті 40 КУпАП, стягнула з ОСОБА_1 суму заподіяної шкоди.
Щодо доводів апеляційної скарги, про те що ОСОБА_1 є єдиним годувальником, слід зауважити, що даний факт не звільняє його від обов`язку відшкодовувати завдану ним майнову шкоду.
При цьому суд апеляційної інстанції звертає увагу, що питання пов`язані з виконанням постанови вирішуються в порядку передбаченому статтею 304 КУпАП.
Висновки суду
Враховуючи викладене, висновок судді суду першої інстанції про винуватість ОСОБА_1 у вчиненні адміністративного правопорушення та кваліфікація його дій за частиною 4 статті 85 КУпАП є правильним, а також правильним є висновок судді в частині стягнення заподіяних збитків.
Судове рішення належним чином мотивоване і відповідає вимогам статті 283 КУпАП. Порушень закону, які були б підставою для скасування постанови суду не встановлено.
Відповідно до пункту 1 частини 8 статті 294 КУпАП за наслідками розгляду апеляційної скарги суд апеляційної інстанції має право залишити апеляційну скаргу без задоволення, а постанову без змін.
Отже, апеляційна скарга не підлягає задоволенню, а постанову судді першої інстанції слід залишити без змін. 

Керуючись статтею 294 КУпАП,-

ПОСТАНОВИВ:

Клопотання ОСОБА_1 , в інтересах якого діє захисник – адвокат Глушко Зоя Вікторівна, про поновлення строку на апеляційне оскарження постанови судді Кременчуцького районного суду Полтавської області від 01 серпня 2024 року – задовольнити.

Поновити ОСОБА_1 , в інтересах якого діє захисник – адвокат Глушко Зоя Вікторівна, строк на апеляційне оскарження постанови судді Кременчуцького районного суду Полтавської області від 01 серпня 2024 року. 

Апеляційну скаргу ОСОБА_1 , в інтересах якого дії представник – адвокат Глушко Зоя Вікторівна, – залишити без задоволення.

Постанову судді Кременчуцького районного суду Полтавської області від 01 серпня 2024 року – залишити без змін.

Постанова апеляційного суду набирає законної сили негайно після її винесення, є остаточною й оскарженню не підлягає.

Суддя Полтавського
апеляційного суду                                                                В.П. Пікуль