ТРЕТІЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
П О С Т А Н О В А
і м е н е м  У к р а ї н и

22 січня 2025 року 	м. Дніпро	справа № 160/6171/24	
Третій апеляційний адміністративний суд 
у складі колегії суддів: головуючого - судді  Кругового О.О. (доповідач),
                               суддів:  Шлай А.В., Баранник Н.П.,        
розглянувши в порядку письмового провадження  в місті Дніпрі  апеляційну скаргу ОСОБА_1    
на рішення Дніпропетровського районного суду  від  30.09.2024, (суддя суду першої інстанції Горбалінський В.В.), прийняте в порядку спрощеного провадження в місті Дніпрі, в адміністративній справі №160/6171/24   за позовом   ОСОБА_1 до  Головного управління Національної поліції в Дніпропетровській області   про визнання протиправними дій та зобов`язання вчинити певні дії,
У С Т А Н О В И В :
          06.03.2024 ОСОБА_1 звернувся до суду з адміністративним позовом, в якому просив: 
          - визнати протиправними дії Головного управління Національної поліції в Дніпропетровській області щодо притягнення до дисциплінарної відповідальності ОСОБА_1 ;
- скасувати наказ Головного управління Національної поліції в Дніпропетровській області №233к від 07.02.2024 року “Про притягнення до дисциплінарної відповідальності окремих поліцейських УОАЗОР ГУНП” в частині притягнення до дисциплінарної відповідальності ОСОБА_1 ;
- зобов`язати Головне управління Національної поліції в Дніпропетровській області видалити відомості про притягнення до дисциплінарної відповідальності ОСОБА_1 з його особової справи та інших внутрішніх обліків.
В обґрунтування позову позивачем зазначено, що в порушення вимог п.4 розділу ІІ Порядку №893 відповідачем в наказі про призначення службового розслідування не зазначено прізвища, ім`я, по батькові, посади поліцейських, стосовно яких було проведено службове розслідування. Крім цього позивач зазначив, що позивач в 2023 році був лише на одному етапі проведення підсумкової перевірки рівня службової підготовленості за 2023 навчальний рік, однак на ньому позивач не отримував незадовільних оцінок. Крім цього позивач зауважив, що під час проведення службового розслідування він виявив бажання надавати пояснення, користуючись правовою допомогою адвоката, про що у п`ятницю 12.01.2024 року письмово повідомив членів дисциплінарної комісії. В свою чергу позивача в понеділок 15.01.2024 року, повторно було викликано для надання пояснень, а лише 23.01.2024 року позивачем було укладено договір про надання правової допомоги. Позивач наголошує, що отримання незадовільної оцінки за результатами перевірки рівня службової підготовленості за 2023 навчальний рік не відповідає жодному з наведених критеріїв для призначення службового розслідування.
          Дніпропетровський окружний адміністративний суд рішенням від 30.09.2024 відмовив в задоволенні позовних вимог ОСОБА_1 . 
          Не погодившись з рішенням суду першої інстанції позивач звернувся з апеляційною скаргою, в якій посилаючись на порушення судом вимог норм матеріального та процесуального права просить рішення суду скасувати та прийняти нову постанову про відмову в задоволенні позовних вимог.
          Апеляційна скарга обґрунтована доводами адміністративного позову.  Позивач наголошує, що у наказі ГНП №30 від 04.01.2024 «Про організацію проведення службового розслідування» чітко написано, що він створений для оцінки поліцейських за результатами двох етапів підсумкової перевірки рівня службової підготовленості за 2023 навчальний рік. Отже, поліцейські, які отримали незадовільні оцінки на першому етапі, могли їх виправити на другому етапі. Суд надав оцінку результатам атестації лише щодо першого етапу. Позивач зазначає, що він не отримував незадовільних оцінок. Також, на думку позивача, суд не звернув уваги на те, що позивача було позбавлено права надавати пояснення та користуватись правовою допомогою адвоката під час службового розслідування.  
          Від відповідача на адресу суду надійшов відзив на апеляційну скаргу, в якому посилаючись на необґрунтованість доводів апеляційної скарги,  просить рішення суду залишити без змін, а апеляційну скаргу – без задоволення.
          Позивач подана відповідь на відзив на апеляційну скаргу, в якій він вказує на безпідставність відповідача. 
          Дослідивши матеріали справи та доводи апеляційної скарги, перевіривши правильність застосування судом першої інстанції при прийнятті оскаржуваного судового рішення норм матеріального та процесуального права, суд  вважає, що апеляційна скарга    не підлягає  задоволенню за наступних підстав. 
          Судом встановлено та матеріалами справи підтверджено, що Відповідно до витягу з відомостей №20/15-1343дск результатів перевірки рівня службової підготовленості поліцейських УОАЗОР ГУНП ГУНП в Дніпропетровській області за 2023 навчальний рік (ІІ етап) ОСОБА_1 отримав загальну оцінку зі службової підготовки – 2.
04.01.2024 року Головним управлінням Національної поліції в Дніпропетровській області прийнято наказ №30 про організацію проведення службового розслідування, відповідно до якого призначено службове розслідування у формі письмового провадження за фактом отримання незадовільних оцінок окремими поліцейськими УОАЗОР ГУНП за результатами двох етапів підсумкової перевірки рівня службової підготовленості за 2023 навчальний рік.
В поясненнях від 12.01.2024 року ОСОБА_1 зазначено, що при наданні пояснень він бажає користуватися правовою допомогою адвоката. 
16.01.2024 року Головним управлінням Національної поліції в Дніпропетровській області складено акт про ненадання пояснення, з якого вбачається, що 15.01.2024 року ОСОБА_1 запропоновано прийти у зручний час для надання пояснення. Також з вказаного акту вбачається, що 16.01.2024 року ОСОБА_1 запропоновано написати пояснення, однак ОСОБА_1 виявив бажання поспілкуватися з керівництвом УОАЗОР ГУНП. Крім цього з вказаного акту вбачається, що ОСОБА_1 повторно виявив бажання при наданні пояснень користуватися правовою допомогою адвоката, забрав бланк пояснення та покинув приміщення адмінбудівлі. 
17.01.2024 року за результатом службового розслідування Головним управлінням Національної поліції в Дніпропетровській області складено висновок про результати службового розслідування за фактом отримання незадовільних оцінок окремими поліцейськими УОАЗОР ГУНП за результатами двох етапів підсумкової перевірки рівня службової підготовленості за 2023 навчальний рік, відповідно до якого за порушення службової дисципліни, недотримання вимог пункту 1 частини 1 статті 18 Закону України “Про Національну поліцію”, пункту 9 частини 3 статті 1 Дисциплінарного статуту Національної поліції України, пункту 7 розділу ІП Положення про організацію службової підготовки працівників Національної поліції України, затвердженого наказом МВС України від 26.01.2018 року №50 (із змінами, внесеними наказами МВС України від 21.01.2020 року №51 та від 05.07.2022 року №412), що виразилося у невжитті належних заходів щодо оволодіння теоретичними та практичними навичками з тактичної підготовки і призвело до отримання загальної оцінки “незадовільно” зі службової підготовки за результатами двох етапів підсумкової перевірки рівня службової підготовленості за 2023 навчальний рік, запропоновано застосувати до старшого інспектора ситуаційного відділу Управління організаційно-аналітичного забезпечення та оперативного реагування ГУНП підполковника поліції ОСОБА_1 , (0047674), дисциплінарне стягнення у виді зауваження.
07.02.2024 року Головним управлінням Національної поліції в Дніпропетровській області прийнято наказ №233к, відповідно до якого за порушення службової дисципліни, недотримання вимог пункту 1 частини 1 статті 18 Закону України “Про Національну поліцію”, пункту 9 частини 3 статті 1 Дисциплінарного статуту Національної поліції України, пункту 7 розділу ІІІ Положення про організацію службової підготовки працівників Національної поліції України, затвердженого наказом МВС України від 26.01.2018 року №50 (із змінами, внесеними наказами МВС України від 21.01.2020 року №51 та від 05.07.2022 року №412), що виразилося у невжитті належних заходів щодо оволодіння теоретичними та практичними навичками з тактичної підготовки і призвело до отримання загальної оцінки “незадовільно” зі службової підготовки за результатами двох етапів підсумкової перевірки рівня службової підготовленості за 2023 навчальний рік, застосовано до старшого інспектора ситуаційного відділу Управління організаційно-аналітичного забезпечення та оперативного реагування ГУНП підполковника поліції ОСОБА_1 , (0047674), дисциплінарне стягнення у виді зауваження.
          Не погодившись з наказом про накладення дисциплінарного стягнення позивач звернувся до суду з адміністративним позовом в цій справі.
          Вирішуючи спір між сторонами та відмовляючи у задоволенні позовних вимог суд першої інстанції виходив з того, що наказ про накладення дисциплінарного стягнення є законним та обґрунтованим, а підстави для його скасування – відсутні.
          Колегія суддів погоджується з висновками суду першої інстанції з огляду на таке.
          Відповідно до ч.1 ст.18 Закону України “Про Національну поліцію” (в редакції чинній на момент виникнення спірних правовідносин) поліцейський зобов`язаний:
1) неухильно дотримуватися положень   Конституції України, законів України та інших нормативно-правових актів, що регламентують діяльність поліції, та Присяги поліцейського;
2) професійно виконувати свої службові обов`язки відповідно до вимог нормативно-правових актів, посадових (функціональних) обов`язків, наказів керівництва;
3) поважати і не порушувати прав і свобод людини;
4) надавати невідкладну, зокрема домедичну і медичну, допомогу особам, які постраждали внаслідок правопорушень, нещасних випадків, а також особам, які опинилися в безпорадному стані або стані, небезпечному для їхнього життя чи здоров`я;
5) зберігати інформацію з обмеженим доступом, яка стала йому відома у зв`язку з виконанням службових обов`язків;
6) інформувати безпосереднього керівника про обставини, що унеможливлюють його подальшу службу в поліції або перебування на займаній посаді.
Відповідно до ст.1, 2, 3 Дисциплінарного статуту Національної поліції України, затверджений Законом України від 15.03.2018 року №2337-VIII (далі – Дисциплінарний статут, в редакції чинній на момент виникнення спірних правовідносин) службова дисципліна - дотримання поліцейським   Конституції   і законів України, міжнародних договорів, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України, актів Президента України і Кабінету Міністрів України, наказів Національної поліції України, нормативно-правових актів Міністерства внутрішніх справ України, Присяги поліцейського, наказів керівників.
Службова дисципліна ґрунтується на створенні необхідних організаційних та соціально-економічних умов для чесного, неупередженого і гідного виконання обов`язків поліцейського, повазі до честі і гідності поліцейського, вихованні сумлінного ставлення до виконання обов`язків поліцейського шляхом зваженого застосування методів переконання, заохочення та примусу.
Службова дисципліна, крім основних обов`язків поліцейського, визначених   статтею 18   Закону України "Про Національну поліцію", зобов`язує поліцейського:
1) бути вірним Присязі поліцейського, мужньо і вправно служити народу України;
2) знати закони, інші нормативно-правові акти, що визначають повноваження поліції, а також свої посадові (функціональні) обов`язки;
3) поважати права, честь і гідність людини, надавати допомогу та запобігати вчиненню правопорушень;
4) безумовно виконувати накази керівників, віддані (видані) в межах наданих їм повноважень та відповідно до закону;
5) вживати заходів до негайного усунення причин та умов, що ускладнюють виконання обов`язків поліцейського, та негайно інформувати про це безпосереднього керівника;
6) утримуватися від дій, що перешкоджають іншим поліцейським виконувати їхні обов`язки, а також які підривають авторитет Національної поліції України;
7) утримуватися від висловлювань та дій, що порушують права людини або принижують честь і гідність людини;
8) знати і виконувати заходи безпеки під час несення служби, дотримуватися правил внутрішнього розпорядку;
9) підтримувати рівень своєї підготовки (кваліфікації), необхідний для виконання службових повноважень;
10) берегти службове майно, забезпечувати належний стан зброї та спеціальних засобів;
11) поважати честь і гідність інших поліцейських і працівників поліції, надавати їм допомогу та стримувати їх від вчинення правопорушень;
12) дотримуватися правил носіння однострою та знаків розрізнення;
13) сприяти керівникові в організації дотримання службової дисципліни, інформувати його про виявлені порушення, у тому числі вчинені іншими працівниками поліції;
14) під час несення служби поліцейському заборонено перебувати у стані алкогольного, наркотичного та/або іншого сп`яніння.
Згідно ч.1, 2, 3 ст.13 Дисциплінарного статуту дисциплінарне стягнення є засобом підтримання службової дисципліни, що застосовується за вчинення дисциплінарного проступку з метою виховання поліцейського, який його вчинив, для безумовного дотримання службової дисципліни, а також з метою запобігання вчиненню нових дисциплінарних проступків.
Дисциплінарне стягнення має індивідуальний характер та не застосовується до поліцейського, вина якого у вчиненні дисциплінарного проступку не встановлена у визначеному порядку або який діяв у стані крайньої необхідності чи необхідної оборони.
До поліцейських можуть застосовуватися такі види дисциплінарних стягнень:
1) зауваження;
2) догана;
3) сувора догана;
4) попередження про неповну службову відповідність;
5) пониження у спеціальному званні на один ступінь;
6) звільнення з посади;
7) звільнення із служби в поліції.
Відповідно до ч.1-4 ст.14 Дисциплінарного статуту службове розслідування - це діяльність із збирання, перевірки та оцінки матеріалів і відомостей про дисциплінарний проступок поліцейського.
Службове розслідування проводиться з метою своєчасного, повного та об`єктивного з`ясування всіх обставин вчинення поліцейським дисциплінарного проступку, встановлення причин і умов його вчинення, вини, ступеня тяжкості дисциплінарного проступку, розміру заподіяної шкоди та для підготовки пропозицій щодо усунення причин вчинення дисциплінарних проступків.
Службове розслідування призначається за письмовим наказом керівника, якому надані повноваження із застосування до поліцейського дисциплінарного стягнення.
Підставою для призначення службового розслідування є заяви, скарги та повідомлення громадян, посадових осіб, інших поліцейських, медіа (далі - повідомлення), рапорти про вчинення порушення, що має ознаки дисциплінарного проступку, або безпосереднє виявлення ознак такого проступку посадовою особою поліції, за наявності достатніх даних, що вказують на ознаки дисциплінарного проступку.
Згідно п.1, 2 розділу ІІ Порядку проведення службових розслідувань у Національній поліції України, затвердженого наказом Міністерства внутрішніх справ №893 від 07.11.2018 року, (далі по тексту – Порядок №893 в редакції чинній на момент виникнення спірних правовідносин) службове розслідування призначається за письмовим наказом керівника, якому надані повноваження із застосування до поліцейського дисциплінарного стягнення.
Підставами для призначення службового розслідування є заяви, скарги та повідомлення громадян, посадових осіб, інших поліцейських, засобів масової інформації, рапорти про вчинення порушення, що має ознаки дисциплінарного проступку, або безпосереднє виявлення ознак такого проступку посадовою особою поліції за наявності достатніх даних, що вказують на ознаки дисциплінарного проступку.
Службове розслідування призначається, зокрема, за наявності даних про:
внесення до Єдиного реєстру досудових розслідувань відомостей про скоєння поліцейським кримінального правопорушення;
повідомлення поліцейському про підозру в учиненні ним кримінального правопорушення, якщо службове розслідування не було проведено на підставі абзацу другого цього пункту або якщо за його результатами не було встановлено дисциплінарного проступку;
надходження подання спеціально уповноваженого суб`єкта у сфері протидії корупції або припису Національного агентства з питань запобігання корупції, в якому міститься вимога щодо проведення службового розслідування з метою виявлення причин та умов, за яких стало можливим учинення корупційного або пов`язаного з корупцією правопорушення чи невиконання вимог   Закону України   “Про запобігання корупції”;
ознаки дисциплінарного проступку, що призвів до загибелі або поранення (контузії, травми або каліцтва) поліцейського під час виконання ним службових повноважень;
недотримання підстав та порядку застосування або використання вогнепальної зброї, спеціальних засобів або заходів фізичного впливу;
недотримання норм кримінального процесуального законодавства України під час проведення досудового розслідування;
втрату поліцейським службового посвідчення та спеціального нагрудного знака (жетона), табельної, добровільно зданої чи вилученої зброї або боєприпасів, нагородної зброї, якщо вона зберігалася в територіальному органі поліції чи його територіальному (відокремленому) підрозділі, а також закладі, установі Національної поліції України, що належать до її управління (далі - органі (підрозділ, заклад, установа) поліції), а також втрату спеціальних засобів поліцейським чи відсутність їх в органі (підрозділі, закладі, установі) поліції, матеріалів досудового розслідування, справ оперативного обліку та справ про адміністративні правопорушення, речових доказів, а також тимчасово вилученого майна під час кримінального провадження;
розголошення конфіденційної, таємної, службової або іншої інформації, яка містить таємницю, що охороняється законом;
порушення законодавства України у сфері фінансово-господарської діяльності органів поліції, а також установ, які належать до сфери управління Національної поліції України, виявлені під час ревізій або перевірок, внутрішніх аудитів;
перебування поліцейського на роботі (службі) у стані алкогольного сп`яніння або стані, викликаному вживанням наркотичних чи інших одурманюючих засобів, або під впливом лікарських препаратів, що знижують увагу та швидкість реакції;
приховування від обліку заяв і повідомлень про вчинені кримінальні та адміністративні правопорушення, які були відомі поліцейському, але не отримали реєстраційного номера або не були зафіксовані ним у встановленому законодавством України порядку;
здійснення поліцейським дискримінації за ознаками раси, кольору шкіри, політичних, релігійних та інших переконань, статі, етнічного та соціального походження, майнового стану, місця проживання, за мовною або іншими ознаками в будь-якій формі, а також сексуальних домагань.
Відповідно до статті 12 Дисциплінарного статуту дисциплінарним проступком визнається протиправна винна дія чи бездіяльність поліцейського, що полягає в порушенні ним службової дисципліни, невиконанні чи неналежному виконанні обов`язків поліцейського або виходить за їх межі, порушенні обмежень та заборон, визначених законодавством для поліцейських, а також у вчиненні дій, що підривають авторитет поліції.
Отже з огляду на положення Дисциплінарного статуту та Порядку №893 службове розслідування призначається, в тому числі, за безпосереднім фактом виявлення ознак дисциплінарного проступку посадовою особою поліції, та за наявності достатніх даних, що вказують на ознаки дисциплінарного проступку.
Отже доводи позивача, що пунктом 2 Порядку №893 наведено виключні підстави для призначення службового розслідування є необґрунтованими та не можуть слугувати підставою для скасування оскаржуваного наказу.
В свою чергу суд звертає увагу, що дисциплінарним проступком вважається, зокрема, невиконання чи неналежне виконання обов`язків поліцейського.
При цьому суд звертає увагу, що поліцейський зобов`язаний, зокрема, неухильно дотримуватися положень   Конституції України, законів України та інших нормативно-правових актів, що регламентують діяльність поліції, та Присяги поліцейського та професійно виконувати свої службові обов`язки відповідно до вимог нормативно-правових актів, посадових (функціональних) обов`язків, наказів керівництва.
Водночас службова дисципліна, крім основних обов`язків поліцейського, визначених   статтею 18   Закону України "Про Національну поліцію", зобов`язує поліцейського: бути вірним Присязі поліцейського, мужньо і вправно служити народу України; знати закони, інші нормативно-правові акти, що визначають повноваження поліції, а також свої посадові (функціональні) обов`язки; знати і виконувати заходи безпеки під час несення служби, дотримуватися правил внутрішнього розпорядку; підтримувати рівень своєї підготовки (кваліфікації), необхідний для виконання службових повноважень.
Відповідно до п.1, 3, 5 розділу І Положення про організацію службової підготовки працівників Національної поліції України, затвердженого наказом Міністерства внутрішніх справ України №50 від 26.01.2018 року, (далі по тексту – Положення №50) положення про організацію службової підготовки працівників Національної поліції України визначає порядок планування, проведення та обліку занять, здійснення контролю знань, умінь та навичок осіб молодшого, середнього та вищого складу Національної поліції України (далі - поліцейські).
Службова підготовка - система заходів, спрямованих на закріплення та оновлення необхідних знань, умінь та навичок працівника поліції з урахуванням специфіки та профілю його службової діяльності.
Основними завданнями службової підготовки є:
підвищення рівня знань, умінь, навичок та професійних якостей поліцейських з метою забезпечення їх здатності до виконання завдань з охорони прав і свобод людини, протидії злочинності, підтримання публічного (громадського) порядку та безпеки;
вивчення нормативно-правових актів, які регламентують діяльність Національної поліції України;
удосконалення керівним складом органів (підрозділів) поліції, закладів, установ поліції навичок управління поліцейськими.
Відповідно до п.7 розділу ІІІ Положення №50 особовий склад навчальної групи чисельністю 25-30 осіб (до 40 осіб, як виняток) формується з урахуванням специфіки службової діяльності поліцейських.
Особовий склад навчальної групи зобов`язаний:
перебувати на заняттях зі службової підготовки в однострої відповідно до тематики;
оволодівати теоретичними знаннями і практичними навичками, необхідними для виконання службових завдань;
підтримувати достатній рівень загальної фізичної підготовленості (згідно із визначеними критеріями);
підвищувати свій культурний рівень, удосконалювати та нести особисту відповідальність за власну підготовленість;
дбайливо ставитися до обладнання, засобів навчання та інвентарю, що використовуються в навчальному процесі;
виявляти повагу до учасників навчального процесу;
фіксувати інформацію, пов`язану з державною таємницею, у зошиті, зареєстрованому в установленому порядку в підрозділі поліції, що реалізує державну політику у сфері державної таємниці, захисту інформації з обмеженим доступом, контролю за її збереженням;
самостійно опановувати розміщену на Освітньому порталі навчальну тематику за видами службової підготовки та щомісячно проходити тестування в ньому для визначення власного рівня службової підготовленості;
дотримуватися правил охорони праці та заходів безпеки під час навчання;
відвідувати заняття, що проводяться відповідно до розкладу занять, а також додаткові заняття зі службової підготовки.
Згідно п.10 розділу ХІ Положення №50 оцінювання рівня службової підготовленості поліцейського, органу (підрозділу) поліції, закладу, установи поліції здійснюється за наступною шкалою, де: 5 - це “відмінно”, 4 - це “добре”, 3 - це “задовільно”, 2 - це “незадовільно”.
Встановлені обставини справи свідчать, що за результатом перевірки рівня службової підготовленості поліцейських УОАЗОР ГУНП ГУНП в Дніпропетровській області за 2023 навчальний рік (ІІ етап) ОСОБА_1 отримав загальну оцінку зі службової підготовки – 2.
При цьому, суд першої інстанції правильно вказав, що доводи позивача, що він не отримував незадовільних оцінок за результатами підсумкової перевірки є необґрунтованими, оскільки відповідно до витягу з відомостей №20/15-1343дск результатів перевірки рівня службової підготовленості поліцейських УОАЗОР ГУНП ГУНП в Дніпропетровській області за 2023 навчальний рік (ІІ етап) ОСОБА_1 отримав загальну оцінку зі службової підготовки – 2, що згідно п.10 розділу ХІ Положення №50 є незадовільною оцінкою.
Той факт, що позивач у зв`язку з перебуванням у добовому наряді, не приймав участі у І етапі перевірки, не впливає на суть спору, оскільки позивач приймав участь у ІІ етапі перевірки, як поліцейський, який не складав заліки на І етапі перевірки. 
Стосовно доводів позивача, що в наказі про призначення службового розслідування відсутнє ПІБ та посада позивача, суд першої інстанції правильно вказав, що окреме процедурне порушення не може слугувати підставою для скасування  законного в цілому акту. 
          Щодо доводів позивача, що йому відмовлено в праві на захист під час проведення службового розслідування та позивач не відмовлявся від надання пояснень, суд зазначає наступне.
Відповідно до ч.1-3, 12 ст.18 Дисциплінарного статуту під час проведення службового розслідування поліцейський має право на захист, що полягає в наданні йому можливості надавати письмові пояснення щодо обставин вчинення дисциплінарного проступку та докази правомірності своїх дій.
Поліцейський, стосовно якого проводиться службове розслідування, має право:
1) надавати пояснення, подавати відповідні документи та матеріали, що стосуються обставин, які досліджуються;
2) подавати клопотання про отримання і залучення до матеріалів розслідування нових документів, отримання додаткових пояснень від осіб, які мають відношення до справи;
3) ознайомлюватися з матеріалами, зібраними під час проведення службового розслідування, робити їх копії за допомогою технічних засобів з урахуванням обмежень, передбачених   Кримінальним процесуальним кодексом України, законами України   "Про захист персональних даних",   "Про державну таємницю"   та іншими законами;
4) подавати скарги на дії осіб, які проводять службове розслідування;
5) користуватися правничою допомогою.
Поліцейський, стосовно якого проводиться службове розслідування, має право відмовитися від надання пояснень. Факт такої відмови фіксується шляхом складення акта, що підписується членом дисциплінарної комісії, присутнім під час відмови, та іншими особами, присутніми під час відмови.
Представником поліцейського може бути адвокат, повноваження якого підтверджені копією свідоцтва про право на зайняття адвокатською діяльністю, ордером та копією договору із представником. Представник користується правами поліцейського, щодо якого проводиться службове розслідування, крім прав, реалізація яких здійснюється безпосередньо поліцейським і не може бути доручена представнику, а також користується правами з урахуванням обмежень, передбачених   Кримінальним процесуальним кодексом України, законами України   "Про захист персональних даних",   "Про державну таємницю"   та іншими законами, з моменту надання дисциплінарній комісії підтвердних документів.
Як видно з матеріалів справи, позивачу двічі пропонувалось надати пояснення. При цьому перший раз позивач в бланку пояснень зазначив, що при наданні пояснень він бажав користуватися правовою допомогою адвоката. Однак при повторному наданні пояснень позивач не скористався правовою допомогою адвоката та не надав відповідних пояснень, про що складено відповідний акт.
Отже в даному випадку відсутні обмеження позивача в праві на захист під час проведення службового розслідування. 
Відповідно до п.17 розділу V Порядку №893 факт відмови поліцейського, стосовно якого проводиться службове розслідування, та інших осіб від надання пояснень фіксується шляхом складення акта про відмову надати пояснення.
В акті про відмову надати пояснення зазначаються відомості про дату, час і місце його складання, про роз`яснення поліцейському, стосовно якого призначено службове розслідування, або іншим особам, яким було запропоновано надати пояснення та які відмовилися це зробити, їхніх прав, а також їхні прізвища, власні імена та по батькові (за наявності). Крім того, зазначаються посади, звання, прізвища, власні імена, по батькові (за наявності) осіб, які склали акт, а також (у разі повідомлення) причини такої відмови. Акт про відмову надати пояснення підписують член дисциплінарної комісії, якому поліцейський відмовився надати пояснення, та інші особи, присутні під час відмови.
Акт про відмову надати пояснення реєструється в службі діловодства (канцелярії) органу (підрозділу, закладу, установи) поліції, ЗВО, в якому утворена дисциплінарна комісія, та долучається до матеріалів службового розслідування.
          Позивач зазначає, що він не відмовлявся надавати пояснення, а бажав скористатись допомогою адвоката, тому такий акт не повинен був складатись, між тим, колегія суддів зазначає, що позивачем фактично так і не надано пояснень, не залучено адвоката у додатково наданий час, таким чином у відповідача були підстави для складання акту про відмову в наданні пояснень.
          З урахуванням вищевикладеного, колегія суддів погоджується з висновками суду першої інстанції про відсутність підстав для задоволення позовних вимог ОСОБА_1 .. 
          Колегія суддів приходить до висновку, що рішення суду першої інстанції є законним та обґрунтованим доводи апеляційної скарги не спростовують висновків суду, а тому підстави для зміни чи скасування судового рішення – відсутні.  
          Керуючись ст. 243, 308, 311, 315, 316, 321, 325 КАС України, суд,
П О С Т А Н О В И В :
          Апеляційну скаргу ОСОБА_1 – залишити без задоволення.
          Рішення Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 30.09.2024 в адміністративній справі № 160/6171/24 – залишити без змін.
          Постанова набирає законної сили з моменту прийняття та оскарженню в касаційному порядку не підлягає.    
Головуючий - суддя                                                                      О.О. Круговий 
                               суддя                                                                      А.В. Шлай 

                               суддя                                                                      Н.П. Баранник