УХВАЛА
21 січня 2025 року                                                                                               
м. Київ
 
справа № 522/3119/18
провадження № 61-17536ск24
Верховний Суд у складі судді Касаційного цивільного суду Пархоменка П. І., вирішуючи питання про відкриття касаційного провадження за касаційною скаргою ОСОБА_1 , ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , в інтересах яких діє адвокат Дерев`янко Ірина Олександрівна, на постанову Одеського апеляційного суду від 03 грудня 2024 року 
у цивільній справі за позовом ОСОБА_4 до Товариства з обмеженою відповідальністю «Кей-Колект», Державного реєстратора Єреміївської сільської ради Роздільнянського району Одеської області Демченка Сергія Олександровича, ОСОБА_2 , ОСОБА_1 , ОСОБА_5 , ОСОБА_6 , ОСОБА_3 , треті особи: Приморська районна адміністрація Одеської міської ради, Публічне акціонерне товариство «УкрСиббанк», ОСОБА_7 , про визнання недійсним правочину, застосування наслідків недійсності правочину, визнання протиправним та скасування рішення про державну реєстрацію права власності, скасування запису в державному реєстрі, витребування майна,
УСТАНОВИВ:
1.                 24 грудня 2024 року представник ОСОБА_1 , ОСОБА_2 , ОСОБА_3 (далі - відповідачі) - адвокат Дерев`янко І. О. подала до Верховного Суду касаційну скаргу на постанову Одеського апеляційного суду від 03 грудня 2024 рокуу справі № 522/3119/18.
 
2.                 Касаційна скарга підлягає залишенню без руху з наступних підстав.
І. Щодо сплати судового збору 
3.                 До касаційної скарги додаються документи, що підтверджують сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі, або документи, що підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону(пункт 3 частини четвертої статті 392 Цивільного процесуального кодексу України (далі - ЦПК)). 
 
4.                 Судовий збір справляється у відповідному розмірі від прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду, - у відсотковому співвідношенні до ціни позову та у фіксованому розмірі (частина перша статті 4 Закону України від 08 липня 2011 року № 3674-VI «Про судовий збір» (далі - Закон від 08 липня 2011 року № 3674-VI).
 
5.                 З позовом про визнання недійсним правочину, застосування наслідків недійсності правочину, визнання протиправним та скасування рішення про державну реєстрацію права власності, скасування запису в державному реєстрі та витребування майна ОСОБА_4 (далі - позивач) звернулася до суду в лютому 2018 року.
 
6.                 Суд першої інстанції у задоволенні позову відмовив. Апеляційний суд це рішення в частині позовних вимог про витребування майна скасував та позов в цій частині задовольнив. Витребував на користь позивача у ОСОБА_1 , ОСОБА_5 , ОСОБА_6 та ОСОБА_3 чотири квартири по АДРЕСА_1 .
 
7.                 У касаційній скарзі представник відповідачівпросить скасувати постанову суду апеляційної інстанції та залишити в силі рішення суду першої інстанції.
 
8.                 Відповідно до пункту 2 частини першої статті 176 ЦПК ціна позову визначається у позовах про визнання права власності на майно або його витребування - вартістю майна.
 
9.                 За змістом підпункту 1 пункту 1 частини другої статті 4 Закону від 08 липня 2011 року № 3674-VI ставка судового збору за подання фізичною особою до суду позовної заяви майнового характеру встановлюється у розмірі 1 відсотка ціни позову, але не менше 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб і не більше 5 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб. 
 
10.            Згідно зі статтею 7 Закону України «Про Державний бюджет України на 2018 рік» від 07 грудня 2017 року № 2246-VIII прожитковий мінімум для працездатних осіб у місячному розмірі з 01 січня 2018 року становив 1 762,00 грн. 
 
11.            Відповідно до підпункту 7 пункту 1 частини другої статті 4 Закону від 08 липня 2011 року № 3674-VI судовий збір за подання касаційної скарги на рішення суду становить 200 відсотків ставки, що підлягала сплаті при поданні позовної заяви, іншої заяви і скарги в межах оспорюваної суми.
 
12.            З урахуванням наведеного судовий збір за подання цієї касаційної скарги становить 1% ціни позову (вартості спірних квартир) х 200%, що не може становити менше 1 409,60 грн (із розрахунку 1 762,00 грн х 0,4 х 200%) та більше 17 620,00 грн (із розрахунку 1 762,00 грн х 5 х 200%).
 
13.            Відповідачі мають право подати до суду касаційну скаргу як кожен окремо, так і разом спільну касаційну скаргу, однак і в такому випадку кожен із них має сплатити судовий збір у визначеному розмірі.
 
14.            До касаційної скарги додано довідку про встановлення ОСОБА_3 інвалідності другої групи, що є підставою для звільнення його від сплати судового збору. Разом з тим, додано квитанції про сплату ОСОБА_1 1 409,60 грн і 353,00 грн судового збору, а також про сплату ОСОБА_2 1 409,60 грн судового збору. Обґрунтування сплати такого розміру, виходячи з ціни позову станом на день його подання, у касаційній скарзі не наведено, зокрема, не зазначено відомостей про вартість спірних квартир, а матеріали справи № 522/3119/18 на час вирішення питання про відкриття касаційного провадження в розпорядженні Верховного Суду відсутні. Крім того, у касаційній скарзі чітко не зазначено, чи оскаржується відповідачами (кожним із них) постанова апеляційного суду в повному обсязі, чи в якійсь конкретній частині (щодо однієї чи декількох з чотирьох спірних квартир).
 
15.            Таким чином, ОСОБА_1 та ОСОБА_2 мають обґрунтувати розмір сплаченого ними судового збору, виходячи із ціни позову, та з урахуванням роз`яснень, викладених в цій ухвалі, а у разі, якщо розмір сплаченого судового збору не відповідає вказаним вимогам закону, - доплатити судовий збір, а також надати суду докази вартості квартир (зокрема, позовну заяву з визначеною ціною позову станом на день її подання, експертний висновок, дані загальнодоступних джерел стосовно ринкової вартості майна, тощо).
 
16.            Верховний Суд звертає увагу відповідачів на те, що відповідно до вимог Закону від 08 липня 2011 року № 3674-VI розрахунок розміру судового збору за подання касаційної скарги слід здійснювати, виходячи зі ставки, яка підлягала сплаті при поданні позовної заяви, а не з тієї суми, яка фактично була сплачена позивачем.
 
17.            Ціна позову також є визначальною при вирішенні питання про те, чи підлягають касаційному оскарженню судові рішення у цій справі (пункт 2 частини третьої статті 389 ЦПК).
 
18.            Судовий збір за подання касаційної скарги до Верховного Суду має бути перераховано до ГУК у м. Києві/Печерс. р-н/22030102, код ЄДРПОУ: 37993783, банк отримувача: Казначейство України (ЕАП), рахунок отримувача (стандарт IBAN): UA288999980313151207000026007, ККДБ: 22030102, найменування податку, збору, платежу: «Судовий збір (Верховний Суд, 055)».
 
19.            Порядок сплати судового збору визначено статтею 6 Закону від 08 липня 2011 року № 3674-VI.
IІ. Щодо змісту касаційної скарги 
20.            За змістом пунктів 2, 3 частини другої статті 392 ЦПК у касаційній скарзі повинно бути зазначено: поштовий індекс особи, яка подає касаційну скаргу; повне найменування (для юридичних осіб) або ім`я (прізвище, ім`я та по батькові) (для фізичних осіб) інших учасників справи, їх місцезнаходження (для юридичних осіб) або місце проживання чи перебування (для фізичних осіб).
 
21.            Представник відповідачів в порушення вказаних норм ЦПК (див. пункт 20) не зазначила у касаційній скарзі поштовий індекс ОСОБА_1 та ОСОБА_2 , а також ім`я (прізвище, ім`я та по батькові) одного з учасників справи - третьої особи ОСОБА_7 , її місце проживання чи перебування.
ІІІ. Щодо підстав касаційного оскарження
22.            У відповідності до частини другої статті 389 ЦПК підставами касаційного оскарження судових рішень, зазначених у пункті 1 частини першої цієї статті, є неправильне застосування судом норм матеріального права чи порушення норм процесуального права виключно у таких випадках:
 
1) якщо суд апеляційної інстанції в оскаржуваному судовому рішенні застосував норму права без урахування висновку щодо застосування норми права у подібних правовідносинах, викладеного у постанові Верховного Суду, крім випадку наявності постанови Верховного Суду про відступлення від такого висновку;
 
2) якщо скаржник вмотивовано обґрунтував необхідність відступлення від висновку щодо застосування норми права у подібних правовідносинах, викладеного у постанові Верховного Суду та застосованого судом апеляційної інстанції в оскаржуваному судовому рішенні;
 
3) якщо відсутній висновок Верховного Суду щодо питання застосування норми права у подібних правовідносинах;
 
4) якщо судове рішення оскаржується з підстав, передбачених частинами першою, третьою статті 411 цього Кодексу.
 
23.            Згідно з пунктом 5 частини другої статті 392 ЦПК у касаційній скарзі повинно бути зазначено підставу (підстави), на якій (яких) подається касаційна скарга з визначенням передбаченої (передбачених) статтею 389 цього Кодексу підстави (підстав).
 
У разі подання касаційної скарги на підставі пункту 1 частини другої статті 389 цього Кодексу в касаційній скарзі зазначається постанова Верховного Суду, в якій викладено висновок про застосування норми права у подібних правовідносинах, що не був врахований в оскаржуваному судовому рішенні.
 
У разі подання касаційної скарги на підставі пункту 2 частини другої статті 389 цього Кодексу в касаційній скарзі зазначається обґрунтування необхідності відступлення від висновку щодо застосування норми права у подібних правовідносинах, викладеного у постанові Верховного Суду.
 
24.            За змістом наведених приписів, особа, яка подає касаційну скаргу на рішення суду першої інстанції після його перегляду апеляційним судом та/або на постанову апеляційного суду, має у касаційній скарзі достатньо чітко вказати одну чи більше підстав касаційного оскарження (із зазначених вище чотирьох), а також обґрунтувати таку підставу (такі підстави).
 
25.            Так, у касаційній скарзі представник відповідачів узагальнено посилається на порушення судом апеляційної інстанції норм матеріального та процесуального права, проте не зазначає конкретні обов`язкові підстави касаційного оскарження, визначені частиною другою статті 389 ЦПК, що унеможливлює відкриття касаційного провадження.
 
26.            Враховуючи викладене, відповідачі повинні чітко зазначити підстави касаційного оскарження та навести відповідне обґрунтування з посиланням на конкретні пункти частини другої статті 389 ЦПК. 
 
27.            Коректне визначення підстав касаційного оскарження має важливе значення, оскільки суд касаційної інстанції переглядаючи у касаційному порядку судові рішення перевіряє правильність застосування судом першої або апеляційної інстанції норм матеріального чи процесуального права в межах доводів та вимог касаційної скарги, які стали підставою для відкриття касаційного провадження (частина перша статті 400 ЦПК), підстава (підстави) відкриття касаційного провадження зазначаються в ухвалі про відкриття касаційного провадження (частина восьма статті 394 ЦПК), в окремих випадках не підтвердження підстав касаційного оскарження може мати наслідком закриття касаційного провадження (пункти 4, 5 частини першої статті 396 ЦПК).
 
ІV. Щодо подання копій касаційної скарги та доданих до неї матеріаліввідповідно до кількості учасників справи
28.            За змістом пункту 1 частини четвертої статті 392 ЦПК до касаційної скарги додаються копії скарги та доданих до неї матеріалів відповідно до кількості учасників справи, крім випадків, якщо така скарга та додані матеріали подаються до суду в електронній формі через електронний кабінет. 
 
29.            До касаційної скарги представник відповідачів додала сім копій цієї скарги, що не відповідає кількості учасників справи. Тому має додати ще одну її копію. Крім того, до наданих копій касаційної скарги представник відповідача не додала копій доданих до неї матеріалів, якими є документи щодо сплати судового збору та щодо підтвердження повноважень представника. Надала їх виключно для суду. Проте ЦПК не передбачає для особи, яка подає касаційну скаргу, можливості визначати, які додані до цієї скарги матеріали не надавати іншим учасникам справи.
 
V. Недоліки, які необхідно усунути
 
30.            Таким чином недоліки касаційної скарги мають бути усунені шляхомподання до Верховного Суду:
1) обґрунтування розміру сплаченого ними судового збору, виходячи із ціни позову, та з урахуванням роз`яснень, викладених в цій ухвалі, а у разі, якщо розмір сплаченого судового збору не відповідає вимогам Закону від 08 липня 2011 року № 3674-VI, - доплати до судового збору, а також доказів на підтвердження вартості спірних квартир;
2) уточненої касаційної скарги із зазначенням в ній поштового індексу ОСОБА_1 та ОСОБА_2 ; ім`я (прізвище, ім`я та по батькові) третьої особи ОСОБА_7 , її місця проживання чи перебування; підстави (підстав) касаційного оскарження, передбаченої (передбачених) статтею 389 ЦПК, з урахуванням роз`яснень, викладених в цій ухвалі;
3) однієї копії касаційної скарги та копій доданих до цієї скарги документів, яких представник відповідачів не надала раніше, для інших учасників справи.
У разі подання уточненої касаційної скарги з доданими матеріалами через підсистему «Електронний Суд» відповідачі мають надати докази їх надсилання іншим учасникам справи до зареєстрованого електронного кабінету в підсистемі «Електронний Суд» або листом з описом вкладення.
У разі ж їх подання засобами поштового зв`язку, їхні копії мають бути надані суду відповідно до кількості учасників справи.
31.            За змістом частини другої статті 393 ЦПК у разі, якщо касаційна скарга оформлена з порушенням вимог, визначених статтею 392 цього Кодексу, застосовуються положення статті 185 цього Кодексу, про що суддя постановляє відповідну ухвалу.
 
32.            В ухвалі про залишення позовної заяви без руху зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху (речення перше абзацу першого частини другої статті 185 ЦПК). Якщо позивач не усунув недоліки позовної заяви у строк, встановлений судом, заява вважається неподаною і повертається позивачеві (речення друге частини третьої статті 185 ЦПК).
 
33.            Питання про відкриття касаційного провадження або про відмову у відкритті касаційного провадження буде вирішено колегією суддів після усунення недоліків касаційної скарги та її оформлення відповідно до вимог статті 392 ЦПК.
Керуючись статтями 185, 392, 393 ЦПК, Суд
УХВАЛИВ:
1.                 Касаційну скаргу  ОСОБА_1 , ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , в інтересах яких діє адвокат Дерев`янко Ірина Олександрівна, на постанову Одеського апеляційного суду від 03 грудня 2024 року у цивільній справі № 522/3119/18 залишити без руху.
 
2.                 Запропонувати  ОСОБА_1 , ОСОБА_2 , ОСОБА_3  в строк протягом десяти днів з дня вручення копії цієї ухвали привести касаційну скаргу у відповідність з вимогами статті 392 ЦПК шляхом усунення вищевказаних недоліків та обґрунтування розміру сплаченого ними судового збору, а у разі необхідності, - його доплати.
 
3.                 У разі невиконання у встановлений строк вимог цієї ухвали касаційна скарга вважатиметься неподаною та буде повернута особам, які її подали.
Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею та оскарженню не підлягає.
Суддя                                                                                       П. І. Пархоменко