Справа № 464/4164/24                                Головуючий у 1 інстанції: Кузь В.Я. 
Провадження № 22-ц/811/3025/24                 Доповідач в 2-й інстанції: Шеремета Н. О. 

ПОСТАНОВА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ 

26 грудня 2024 року Львівський апеляційний суд у складі колегії суддів судової палати з розгляду цивільних справ:
головуючого: Шеремети Н.О.
суддів: Ванівського О.М., Цяцяка Р.П.

розглянувши в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення учасників справи в місті Львові цивільну справу за апеляційною скаргою Товариства з обмеженою відповідальністю «Діджи Фінанс» на ухвалу Франківського районного суду м. Львова від 29 серпня 2024 року,-

ВСТАНОВИВ:

у червні 2024 року Товариство з обмеженою відповідальністю «Діджи Фінанс» звернулось до суду з позовом до ОСОБА_1 , з участю третьої особи - Товариства з обмеженою відповідальністю «Мілоан» про стягнення заборгованості за кредитним договором.
Ухвалою Франківського районного суду м. Львова від 29 серпня 2024 року матеріали позовної заяви Товариства з обмеженою відповідальністю «Діджи Фінанс» до ОСОБА_1 , з участю третьої особи - Товариства з обмеженою відповідальністю «Мілоан» про стягнення заборгованості за кредитним договором – повернуто позивачу.
Роз`яснено, що повернення заяви не перешкоджає повторному зверненню із позовною заявою до суду, якщо перестануть існувати обставини, що стали підставою для її повернення .
Ухвалу суду оскаржило Товариство з обмеженою відповідальністю «Діджи Фінанс», в апеляційній скарзі покликається на те, що ухвала суду є незаконною та необґрунтованою, постановлена з неправильним застосуванням норм матеріального права та порушенням норм процесуального права, з неповним з`ясуванням обставин, що мають значення для справи, з невідповідністю висновків суду обставинам справи.
Апелянт зазначає, що бажання учасника справи – фізичної особи зазначити у скарзі чи заяві свою особисту електронну адресу – email, свідчить лише про бажання особи отримувати кореспонденцію від суду додатковим засобом зв`язку, та не звільняє суд обов`язку виконувати вимоги закону, зокрема, щодо надіслання рішення суду в порядку, передбаченому статтею 272 ЦПК України. Звертає увагу на те, що аналіз приписів ЦПК, якими встановлено порядок направлення копій судового рішення особі, яка не має офіційної електронної адреси, свідчить про обов`язок суду направлення копії судового рішення рекомендованим листом з повідомленням про вручення, днем вручення якого є день проставлення у поштовому повідомленні відмітки про вручення судового рішення. 
Наголошує, що надсилання відповідних процесуальних документів на електронну адресу сторони у справі, вказану в документах, що подавались до суду, не заборонена, та може здійснюватися як додаткова, однак такі дії не можуть замінити належне надсилання учаснику судового рішення відповідно до статті 272 ЦПК України. Крім того, зазначає, що позовну заяву подано до суду через електронний кабінет, проте досі в системі «Електронний суд» не відображено інформації про реєстрацію позовної заяви, не внесено учасників, що є порушенням Інструкції користувача підсистеми «Електронний суд» Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи, внаслідок чого судом першої інстанції не було належним чином надіслано судове рішення до виконання та ознайомлення.
Ухвалою Львівського апеляційного суду від 14 жовтня 2024 року про відкриття апеляційного провадження цивільну справу за апеляційною скаргою Товариства з обмеженою відповідальністю «Діджи Фінанс» на ухвалу Франківського районного суду м. Львова від 29 серпня 2024 року вирішено розглядати без повідомлення учасників справи відповідно до ч. 2 ст. 369 ЦПК України.
Частиною 4 ст. 268 ЦПК України передбачено, що у разі неявки всіх учасників справи у судове засідання, яким завершується розгляд справи, або розгляду справи без повідомлення (виклику) учасників справи, суд підписує рішення без його проголошення.
Відповідно до ч. 5 ст. 268 ЦПК України датою ухвалення рішення є дата його проголошення (незалежно від того, яке рішення проголошено - повне чи скорочене). Датою ухвалення рішення, ухваленого за відсутності учасників справи, є дата складення повного судового рішення.
Оскільки текст постанови складено 26 грудня 2024 року, то незважаючи на те, що розгляд справи призначено на 23 грудня 2024 року, датою ухвалення постанови є саме 26 грудня 2024 року.
Заслухавши суддю-доповідача, дослідивши матеріали справи, перевіривши законність та обґрунтованість ухвали суду першої інстанції в межах доводів та вимог апеляційної скарги, колегія суддів приходить до висновку, що апеляційна скарга підлягає до задоволення з огляду на таке.
Відповідно до ст. 263 ЦПК України судове рішення повинно ґрунтуватися на засадах верховенства права, бути законним і обґрунтованим. Законним є рішення, ухвалене судом відповідно до норм матеріального права із дотриманням норм процесуального права. Обґрунтованим є рішення, ухвалене на підставі повно і всебічно з`ясованих обставин, на які сторони посилаються як на підставу своїх вимог і заперечень, підтверджених тими доказами, які були досліджені в судовому засіданні.
Згідно зі ст. 367 ЦПК України суд апеляційної інстанції переглядає справу за наявними в ній і додатково поданими доказами та перевіряє законність і обґрунтованість рішення суду першої інстанції в межах доводів та вимог апеляційної скарги. Суд апеляційної інстанції досліджує докази, що стосуються фактів, на які учасники справи посилаються в апеляційній скарзі та (або) відзиві на неї.
Повертаючи позовну заяву Товариства з обмеженою відповідальністю «Діджи Фінанс», суд першої інстанції виходив з того, що з довідки про доставку електронного листа, ухвала про залишення позовної заяви без руху скерована на електронну скриньку позивача 09 липня 2024 року, однак станом на 29 серпня 2024 року ухвала про залишення позовної заяви без руху в частині виконання вимог ст. ст.175, 177 ЦПК України не виконана, відтак дана обставина є підставою для повернення матеріалів позовної заяви позивачу.
Колегія суддів не погоджується з висновками суду першої інстанції з огляду на таке.
Згідно з ч. 1 статті 4 ЦПК України кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів.
Як вбачається з матеріалів справи, 12 червня 2024 року Товариство з обмеженою відповідальністю «Діджи Фінанс», в інтересах якого діє представник Романенко Михайло Едуардович через систему «Електронний суд» звернулося до Сихівського районного суду м. Львова з позовом до Костюк О.О., з участю третьої особи - Товариства з обмеженою відповідальністю «Мілоан» про стягнення заборгованості за кредитним договором.
У позовній заяві позивач також зазначив про наявність електронної пошти Товариства - info@dgfinance.com.ua, а також електронної пошти представника Романенко М.Е. – ІНФОРМАЦІЯ_1 .
Ухвалою Сихівського районного суду м. Львова від 13 червня 2024 року вищевказану цивільну справу передано на розгляд до Франківського районного суду м.Львова.
Ухвалою Франківського районного суду м. Львова від 09 липня 2024 року позовну заяву Товариства з обмеженою відповідальністю «Діджи Фінанс» залишено без руху, з підстав, визначених ст.ст. 175, 177 ЦПК України, а саме: для надання суду доказів надсилання ОСОБА_1 копії позовної заяви листом з описом вкладення із по предметним зазначенням копії поданої до суду позовної заяви з додатками.
Позивачу встановлено десятиденний строк з дня вручення копії ухвали для усунення вказаних недоліків.
Згідно довідки про доставку електронного листа, ухвала про залишення позовної заяви без руху надіслана на електронну скриньку позивача - info@dgfinance.com.ua 09 липня 2024 року о 17:33:00. Документ доставлено до електронної скриньки: .
Постановляючи ухвалу про повернення позовної заяви, суд першої інстанції виходив із того, що копія ухвали про залишення позовної заяви без руху була скерована на електронну скриньку позивача, однак останній не усунув недоліки позовної заяви у строк, встановлений судом.
Відповідно до частини першої статті 185 ЦПК України, суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 175 і 177 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.
Відповідно до ч.2 ст.185 ЦПК України, в ухвалі про залишення позовної заяви без руху зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху. Якщо ухвала про залишення позовної заяви без руху постановляється з підстави несплати судового збору у встановленому законом розмірі, суд в такій ухвалі повинен зазначити точну суму судового збору, яку необхідно сплатити (доплатити).
Згідно з ч.3 ст.185 ЦПК України, якщо позивач відповідно до ухвали суду у встановлений строк виконає вимоги, визначені статтями 175 і 177 цього Кодексу, сплатить суму судового збору, позовна заява вважається поданою в день первісного її подання до суду. Якщо позивач не усунув недоліки позовної заяви у строк, встановлений судом, заява вважається неподаною і повертається позивачеві.
Частиною першою статті 258 ЦПК України визначено види судових рішень. Зокрема, судовими рішеннями є: ухвали, рішення, постанови, судові накази.
Згідно з ч.5 ст.272 ЦПК України, учасникам справи, які не були присутні в судовому засіданні, або якщо судове рішення було ухвалено поза межами судового засідання чи без повідомлення (виклику) учасників справи, копія судового рішення надсилається протягом двох днів з дня його складення у повному обсязі в електронній формі у порядку, визначеному законом, а в разі відсутності електронного кабінету – рекомендованим листом з повідомленням про вручення.
Відповідно до ч.6 ст.272 ЦПК України, днем вручення судового рішення є: 1) день вручення судового рішення під розписку; 2) день отримання судом повідомлення про доставлення копії судового рішення до електронного кабінету особи; 3) день проставлення у поштовому повідомленні відмітки про вручення судового рішення; 4) день проставлення у поштовому повідомленні відмітки про відмову отримати копію судового рішення чи відмітки про відсутність особи за адресою місцезнаходження, місця проживання чи перебування особи, повідомленою цією особою суду; 5) день проставлення у поштовому повідомленні відмітки про відмову отримати копію судового рішення чи відмітки про відсутність особи за адресою місцезнаходження, місця проживання чи перебування особи, що зареєстровані у встановленому законом порядку, якщо ця особа не повідомила суду іншої адреси.
Якщо судове рішення надіслано до електронного кабінету пізніше 17 години, судове рішення вважається врученим у робочий день, наступний за днем його відправлення, незалежно від надходження до суду повідомлення про його доставлення.
Якщо учасник справи має електронний кабінет, суд надсилає всі судові рішення такому учаснику в електронній формі виключно за допомогою Єдиної судової інформаційно-комунікаційної системи чи її окремої підсистеми (модуля), що забезпечує обмін документами. У разі відсутності в учасника справи електронного кабінету суд надсилає всі судові рішення такому учаснику в паперовій формі рекомендованим листом з повідомленням про вручення (ч.11 ст.272 ЦПК України).
При цьому, необхідно зазначити, що в даному випадку, довідка про доставку електронного листа за електронною адресою:  info@dgfinance.com.ua, не свідчить про отримання (вручення) копії ухвали від 09 липня 2024 року (про залишення позовної заяви без руху) стороною позивача з наступних підстав.
17.08.2021 року Вища рада правосуддя рішенням №1845/0/15-21 затвердила Положення про порядок функціонування окремих підсистем Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи (далі – Положення про ЄСІТС).
У газеті «Голос України» від 04.09.2021 року №168 (7668) Вища рада правосуддя опублікувала оголошення про початок функціонування трьох таких підсистем (модулів) ЄСІТС: «Електронний кабінет»; «Електронний суд»; підсистема відеоконференцзв`язку.
Пункт 110 розділу V «Перехідні положення» Положення про ЄСІТС визначає, що підсистеми (модулі) ЄСІТС, зазначені в розділі III цього Положення, починають функціонувати через 30 днів із дня опублікування Вищою радою правосуддя в газеті «Голос України» та на вебпорталі судової влади України оголошення про створення та забезпечення функціонування відповідної підсистеми (модуля).
05.10.2021 року є датою початку функціонування підсистем (модулів) ЄСІТС: «Електронний кабінет», «Електронний Суд», підсистема відеоконференцзв`язку.
Згідно із підпунктом 5.8 пункту 5 розділу І Положення про ЄСІТС (у редакції, чинній на час ухвалення оскаржуваного судового рішення судом першої інстанції), офіційна електронна адреса – сервіс Електронного кабінету ЄСІТС, адреса електронної пошти, вказана користувачем в Електронному кабінеті ЄСІТС, або адреса електронної пошти, вказана в одному з державних реєстрів. Адреса електронної пошти, що використовується при реєстрації Електронного кабінету, не може бути зареєстрована на доменних іменах, використання яких заборонено законодавством України.
Відповідно до пункту 8 Положення про ЄСІТС Підсистема «Електронний кабінет» (Електронний кабінет ЄСІТС, Електронний кабінет) - підсистема ЄСІТС, захищений вебсервіс, що має офіційну адресу в інтернеті (id.court.gov.ua), який забезпечує процедуру реєстрації користувачів в ЄСІТС, а також подальшу автентифікацію таких осіб з метою їх доступу до підсистем (модулів) ЄСІТС у межах наданих прав.
Адвокати, нотаріуси, приватні виконавці, судові експерти, державні органи та органи місцевого самоврядування, суб`єкти господарювання державного та комунального секторів економіки реєструють свої офіційні електронні адреси в ЄСІТС в обов`язковому порядку. Інші особи реєструють свої офіційні електронні адреси в ЄСІТС у добровільному порядку (пункт 10 Положення про ЄСІТС).
Аналогічні приписи містяться у частині шостій статті 14 ЦПК України (у редакції, чинній на час ухвалення оскаржуваного судового рішення судом першої інстанції).
Відповідно до ч.6 ст.14 ЦПК України, адвокати, нотаріуси, державні та приватні виконавці, арбітражні керуючі, судові експерти, органи державної влади та інші державні органи, зареєстровані за законодавством України як юридичні особи, їх територіальні органи, органи місцевого самоврядування, інші юридичні особи, зареєстровані за законодавством України, реєструють свої електронні кабінети в Єдиній судовій інформаційно-комунікаційній системі або її окремій підсистемі (модулі), що забезпечує обмін документами, в обов`язковому порядку. Інші особи реєструють свої електронні кабінети в Єдиній судовій інформаційно-комунікаційній системі або її окремій підсистемі (модулі), що забезпечує обмін документами, в добровільному порядку.
(Абзац перший частини шостої статті 14 в редакції Закону №3424-IX від 19.10.2023 року - зміна в частині обов`язкової реєстрації юридичними особами (приватної форми власності) електронних кабінетів в Єдиній судовій інформаційно-телекомунікаційній системі або її окремій підсистемі (модулі), що забезпечує обмін документами, вводиться в дію 20.02.2024 року).
Суд направляє судові рішення, судові повістки, судові повістки - повідомлення та інші процесуальні документи учасникам судового процесу до їхніх електронних кабінетів, вчиняє інші процесуальні дії в електронній формі із застосуванням Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи або її окремої підсистеми (модуля), що забезпечує обмін документами, в порядку, визначеному цим Кодексом, Положенням про Єдину судову інформаційно-телекомунікаційну систему та/або положеннями, що визначають порядок функціонування її окремих підсистем (модулів) (частина п`ята статті 14 ЦПК України).
Згідно з пунктом 17 розділу ІІІ Положення про ЄСІТС, особам, які зареєстрували Електронний кабінет, суд надсилає документи у справах, в яких такі особи беруть участь, в електронній формі шляхом їх надсилання до Електронного кабінету таких  осіб або в інший спосіб, передбачений процесуальним законодавством, що не позбавляє їх права отримати копію судового рішення у паперовій формі за окремою заявою.
Пунктом 37 розділу ІІІ Положення про ЄСІТС передбачено, що підсистема «Електронний суд» забезпечує можливість автоматичного надсилання матеріалів справ в електронному вигляді до Електронних кабінетів учасників справи та їхніх повірених. До Електронних кабінетів користувачів надсилаються у передбачених законодавством випадках документи у справах, які внесені до автоматизованої системи діловодства судів (далі – АСДС) та до автоматизованих систем діловодства, що функціонують в інших органах та установах у системі правосуддя. Документи у справах надсилаються до Електронних кабінетів користувачів у  випадку, коли вони внесені до відповідних автоматизованих систем у вигляді електронного документа, підписаного кваліфікованим підписом підписувача (підписувачів), чи у вигляді електронної копії паперового документа, засвідченої кваліфікованим електронним підписом відповідального працівника суду, іншого органу чи установи правосуддя (далі – автоматизована система діловодства).
Особам, які не мають зареєстрованих Електронних кабінетів, документи у передбачених цим пунктом випадках можуть надсилатися засобами підсистем ЄСІТС на адресу електронної пошти, вказану такими особами під час подання документів до суду.
Інформація про надходження до Електронного кабінету відомостей та   документів  про результати розгляду справ додатково може надсилатися користувачу у  вигляді повідомлення на електронну пошту. Дані про електронну   пошту зазначаються користувачем у профілі його Електронного кабінету (пункт 38 розділу ІІІ Положення про ЄСІТС).
Згідно з пунктами 42, 43 розділу ІІІ Положення про ЄСІТС, засобами ЄСІТС в    автоматичному режимі здійснюється перевірка наявності в особи зареєстрованого Електронного кабінету. У разі наявності в особи Електронного кабінету засобами ЄСІТС забезпечується надсилання до автоматизованої системи діловодства підтвердження доставлення до Електронного кабінету користувача документа у справі. В іншому випадку до автоматизованої системи діловодства надходить повідомлення про відсутність в особи зареєстрованого Електронного кабінету. До Електронного кабінету надсилаються документи у справі лише в разі наявності ідентифікаційних даних користувача (учасника справи), внесених до   автоматизованої системи діловодства. У разі надсилання користувачем документів у справі за допомогою власного Електронного кабінету ідентифікаційні дані користувача вносяться до автоматизованої системи діловодства в  автоматичному режимі. У разі надсилання документів у справі особою в  паперовій формі її ідентифікаційні дані вносяться до автоматизованої системи діловодства працівником суду.
Отже, порядок надсилання копій процесуальних документів на офіційну електронну адресу, про які йдеться у частині шостій статті 272 ЦПК України, здійснюється за допомогою засобів ЄСІТС.
Тобто чинним процесуальним законодавством передбачено два способи належного надсилання судом процесуальних документів – шляхом направлення рекомендованим листом з повідомленням про вручення та в електронній формі – через «Електронний кабінет», а у випадку, якщо учасник справи не має зареєстрованого Електронного кабінету, – документи надсилаються засобами підсистем ЄСІТС на адресу електронної пошти, вказану таким учасником під час подання документів до суду.
Вказані висновки викладено у постанові Верховного Суду від 08 листопада 2023 року у справі №721/591/22.
Відповідно  до висновків Великої Палати Верховного Суду у постанові від 10 квітня 2024 року по справі №454/1883/22, «процесуальним законодавством, чинним на час ухвалення рішення судом першої інстанції, передбачено два способи надсилання судового рішення – шляхом направлення рекомендованим листом з повідомленням про вручення та в електронній формі – через «Електронний кабінет», у тому числі шляхом направлення листа на офіційну електронну пошту засобами підсистем ЄСІТС у випадках, передбачених пунктом 37 глави 2 розділу ІІІ Положення про ЄСІТС. Вимога про надіслання судового рішення через підсистеми ЄСІТС є обов`язковою для осіб, визначених пунктом 10 Положення про ЄСІТС (в редакції, чинній на час ухвалення рішення судом першої інстанції), та тих осіб, які добровільно зареєстрували офіційні електронні адреси в ЄСІТС. Надсилання судового рішення в той чи інший спосіб учаснику справи є процесуальним обов`язком суду. Відомості про вручення (доставлення) рішення суду учаснику справи містяться у розписці про вручення, у повідомленні про доставлення копії судового рішення на офіційну електронну адресу особи, у поштовому повідомленні відмітки про вручення судового рішення, а також у документах, визначених пунктами 4, 5 частини шостої статті 272 ЦПК України (в редакції, чинній на час ухвалення рішення судом першої інстанції). У разі відсутності таких відомостей судове рішення вважається не врученим. Бажання учасника справи (фізичної особи) зазначити у скарзі (заяві) свою особисту електронну адресу, свідчить лише про бажання особи отримувати кореспонденцію від суду додатковим засобом зв`язку, та не звільняє суд обов`язку виконувати вимоги закону, зокрема щодо надіслання рішення суду у порядку, передбаченому статтею 272 ЦПК України (в редакції, чинній на час ухвалення рішення судом першої інстанції).
Аналіз викладених вище приписів ЦПК України, якими встановлено порядок направлення копій судового рішення особі, яка не має офіційної електронної адреси, свідчить про обов`язок суду направлення копії судового рішення рекомендованим листом з повідомленням про вручення, днем вручення якого є день проставлення у поштовому повідомленні відмітки про вручення судового рішення.
Надсилання відповідних процесуальних документів на електронну адресу сторони у справі, вказану в документах, що подавались до суду, не заборонена, та може здійснюватися як додаткова, однак, такі дії не можуть замінити належне надсилання учаснику судового рішення відповідно до статті 272 ЦПК України (в редакції, чинній на час ухвалення рішення судом першої інстанції).»
Як вбачається з матеріалів справи такі не містять підтверджень про скерування судом зазначеної ухвали до «Електронного кабінету» позивача, що в свою чергу, дає підстави для висновку, що суд першої інстанції, всупереч вимогам ч.11 ст.272 ЦПК України, не надіслав ухвалу Франківського районного суду м. Львова від 09 липня 2024 року про залишення позовної заяви без руху в електронній формі за допомогою Єдиної судової інформаційно-комунікаційної системи чи її окремої підсистеми (модуля), що забезпечує обмін документами, стороні позивача.
Скерування ухвали від 09 липня 2024 року на електронну адресу (електронну скриньку) Товариства з обмеженою відповідальністю «Діджи Фінанс» не може замінити належне надсилання учаснику справи судового рішення відповідно до вимог статті 272 ЦПК України. 
Окрім того, колегія суддів звертає увагу на те, що довідка про доставку електронного листа, а саме ухвали про залишення позовної заяви без руху містить лише інформацію про дату та час скерування судом такої, однак не містить будь-яких даних про час та дату доставки електронного листа.
Враховуючи викладене, суд першої інстанції дійшов передчасного висновку про те, що надіслання ухвали про залишення позовної заяви без руху від 09 липня 2024 року електронним листом на електронну адресу позивача є врученням такої ухвали позивачу в контексті вимог статті 272 ЦПК України, тому дійшов помилкового висновку про повернення позовної заяви.
Отже, повертаючи позовну заяву позивачу з підстав не усунення недоліків, суд першої інстанції не врахував, що в матеріалах справи відсутні належні докази про вручення  копії ухвали від 09 липня 2024 року позивачу.
При цьому, необхідно зазначити, що суд першої інстанції не вжив передбачених процесуальним законом заходів щодо повторного надсилання позивачу копії ухвали про залишення позовної заяви без руху або іншого способу, передбаченого процесуальним законом, для повідомлення позивача про ухвалу про залишення позовної заяви без руху для належного підтвердження вручення позивачу копії цієї ухвали.
За відсутності підтвердження отримання позивачем  копії ухвали від 09 липня 2024 року, а також відомостей про те, що позивачу було відомо про таку ухвалу, висновок суду першої  інстанції про наявність правових підстав для повернення позовної заяви, згідно з ч.3 ст.185 ЦПК України, є необґрунтованим.
Відповідно до ст.185 ЦПК України заява вважається неподаною і повертається позивачеві в тому випадку, коли позивач в установлений в ухвалі про залишення позовної заяви без руху строк не виконає вимоги цієї ухвали і не усуне зазначені у ній недоліки.
Повернення позовної заяви з тих підстав, що особа не виконала вимоги ухвали про усунення недоліків, можливо лише в тому випадку, коли особа отримала відповідну ухвалу суду, але не усунула недоліки позовної заяви, зазначені в ухвалі про залишення позовної заяви без руху.
Оскільки матеріали справи не містять доказів отримання позивачем копії ухвали судді Франківського районного суду м. Львова від 09 липня 2024 року про залишення позовної заяви без руху із зазначенням її недоліків, відтак висновок суду про те, що Товариство з обмеженою відповідальністю «Діджи Фінанс» не виконало вимог ухвали суду про залишення позовної заяви без руху, є передчасними.
Відповідно до ч.1 ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод 1950 року кожен має право на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, встановленим законом, який вирішить спір щодо його прав та обов`язків цивільного характеру або встановить обґрунтованість будь-якого висунутого проти нього кримінального обвинувачення.
У справі «Delcourt v. Belgium» Європейський суд з прав людини зазначив, що у демократичному суспільстві у світі розуміння Конвенції про захист прав людини та основоположних свобод (далі – Конвенція), право на справедливий суд посідає настільки значне місце, що обмежувальне тлумачення статті 6 не відповідало меті та призначенню цього положення.
У справі «Bellet v. France» Європейський суд з прав людини зазначив, що стаття 6 параграфу 1 Конвенції містить гарантії справедливого судочинства одним з аспектів яких є доступ до суду. Рівень доступу до суду наданий національним законодавством, має бути достатнім для забезпечення права особи на суд з огляду на принцип верховенства права в демократичному суспільстві. Для того, щоб доступ був ефективний, особа повинна мати чітку практичну можливість оскаржити дії, які становлять втручання у її права.
Відповідно до п. 6 ч. 1 ст. 374 ЦПК України суд апеляційної інстанції за результатами розгляду апеляційної скарги має право скасувати ухвалу, що перешкоджає подальшому провадженню у справі, і направити справу для продовження розгляду до суду першої інстанції.
Керуючись ст.ст. 367, 368, п. 6 ч. 1 ст. 374, ст.ст. 379, 381-384 ЦПК України, суд, -

ПОСТАНОВИВ:

апеляційну скаргу Товариства з обмеженою відповідальністю «Діджи Фінанс» – задовольнити.
Ухвалу Франківського районного суду м. Львова від 29 серпня 2024 року – скасувати, справу направити для продовження розгляду до суду першої інстанції. 
Постанова апеляційного суду набирає законної сили з дня її прийняття, але може бути оскаржена у касаційному порядку шляхом подачі касаційної скарги безпосередньо до суду касаційної інстанції протягом тридцяти днів з дня складення повної постанови.
Постанова складена 26.12.2024 року.

Головуючий: Н.О. Шеремета 
Судді: О.М. Ванівський 
Р.П. Цяцяк