К И Ї В С Ь К И Й    А П Е Л Я Ц І Й Н И Й    С У Д	

П О С Т А Н О В А
І М Е Н Е М  У К Р А Ї Н И

17 грудня 2024 року                                                                       місто Київ
 
справа № 760/17869/23
апеляційне провадження № 22-ц/824/16181/2024
 
Київський апеляційний суд у складі колегії суддів судової палати з розгляду цивільних справ:
 
судді-доповідача - Головачова Я.В.,
 
суддів: Нежури В.А., Невідомої Т.О.,
 
за участю секретаря судового засідання: Мазурок О.С.,
 
розглянувши у відкритому судовому засіданні апеляційну скаргу ОСОБА_1 , подану представником ОСОБА_2 , на ухвалу Солом`янського районного суду міста Києва у складі судді Ішуніної Л.М. від 15 липня 2024 року у справі за позовом ОСОБА_3 до ОСОБА_1 , треті особи, які не заявляють самостійних вимог щодо предмета спору: приватний нотаріус Київського міського нотаріального округу Шишкіна Алла Олександрівна, Солом`янський відділ державної виконавчої служби у місті Києві Центрального міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Київ), про визнання недійсним договору позики, визнання недійсним договору застави, визнання таким, що не підлягає виконанню виконавчого напису нотаріуса,
 
в с т а н о в и в :
 
Короткий зміст позовних вимог 
 
У серпні 2023 року ОСОБА_3 звернулася до суду з позовом до           ОСОБА_1 про визнання недійсним договору позики, визнання недійсним договору застави, визнання таким, що не підлягає виконанню виконавчого напису нотаріуса.
 
            Позов обґрунтовано тим, що 9 червня 2017 року відповідач під погрозою фізичної розправи відносно ОСОБА_3 та членів її сім`ї, проти її волі, насильно посадив її до автомобіля та відвіз до нотаріальної контори приватного нотаріуса Шишкіної А.О., де вона підписала договори, зміст яких було не відомо.
 
            В подальшому дізналась, що підписала договір позики на суму 5 229 840 грн, що було еквівалентно 200 000 доларів США; договір застави транспортного засобу Mercedez-Benz G500, 2015 року випуску, державний реєстраційний номер НОМЕР_1 . 
 
          У серпні 2017 року приватним нотаріусом Київського міського нотаріального округу Апатенко М.А. вчинено виконавчий напис № 615, яким звернуто стягнення на автомобіль Mercedez-Benz G500, державний реєстраційний номер НОМЕР_1 .
 
          Посилаючись на те, що вищевказані правочини були вчинені проти її волі із застосуванням тиску, просила визнати їх недійсними; визнати таким, що не підлягає виконанню виконавчий напис, вчинений приватним нотаріусом Київського міського нотаріального округу Апатенко М.А. від 18 серпня 2017 року, зареєстрований в реєстрі за № 615.      
 
          В ході розгляду справи представник позивача подав клопотання про призначення судової психолого-почеркознавчої експертизи із застосуванням спеціального технічного засобу - комп`ютерного поліграфа, мотивуючи його тим, що проведення експертизи необхідне для підтвердження тієї обставини, що оспорюванні правочини були вчинені під впливом психологічного насильства.
 
Короткий зміст ухвали суду першої інстанції
 
Ухвалою Солом`янського районного суду міста Києва від 15 липня 2024 року у справі призначено судову комплексну психолого-почеркознавчу експертизу із застосуванням спеціального технічного засобу - комп`ютерного поліграфа. На вирішення експертів поставлені наступні питання: 1) чи виконаний підпис у договорі позики від 9 червня 2017 року та договорі застави транспортного засобу від 9 червня 2017 року     ОСОБА_3 .?; 2) чи виконаний підпис та рукописний текст (зазначено в документах " ОСОБА_3 ") у договорі позики від 9 червня 2017 року та у договорі застави транспортного засобу від 9 червня 2017 року під впливом збиваючих факторів?; 3) які індивідуально-психологічні особливості має особа ОСОБА_3 .?; 4) яка особистісна значимість для ОСОБА_3 обставин, за яких був укладений договір позики грошей від 9 червня 2017 року між ОСОБА_1 та ОСОБА_3 про надання грошових коштів у сумі 5 229 840 грн?; 5) чи має ОСОБА_3 індивідуально-психологічні особливості, які суттєво впливають на характер її дій: підвищена агресивність, підкореність, жорстокість, нерішучість, етичні орієнтації, соціальні установки, мотиваційна сфера, тощо?; 6) які психологічні особисті якості та провідні мотиваційні чинники поведінки має ОСОБА_3 .? У якому зв`язку вони перебувають з обставинами справи про визнання договору позики від 9 червня 2017 року недійсним?; 7) чи могли індивідуально-психологічні особливості ОСОБА_3 суттєво вплинути на її поведінку під час підписання нею договору позики від 9 червня 2017 року?; 8) у якому емоційному стані була ОСОБА_3 під час укладання договору позики грошей від 9 червня 2017 року?; 9) чи перебувала ОСОБА_3 в стані вираженого емоційного збудження або емоційного напруження, що може розглядатися як психологічна підстава стану сильного душевного хвилювання при підписанні договору позики 9 червня 2017 року?; 10) чи здатною була ОСОБА_3 з урахуванням обставин справи повною мірою вільно та усвідомлено приймати рішення щодо підписання договору позики від 9 липня 2017 року та реалізовувати його своїми діями?; 11) чи спроможна була ОСОБА_3 , з урахуванням її вікових особливостей, емоційного стану, індивідуально-психологічних властивостей, рівня розумового розвитку та умов мікросоціального середовища (залежність від чоловіка, погроза його життю та життю членів її сім`ї) усвідомлювати реальний зміст власних дій (підписання договору позики грошей від 9 червня 2017 року між ОСОБА_1 та ОСОБА_3 про надання грошових коштів у сумі 5 229 840 грн) та повною мірою свідомо керувати ними і передбачати їх наслідки?; 12) чи здатна була ОСОБА_3 повною мірою прогнозувати наслідки власних дій при підписанні договору позики грошей від 9 червня 2017 року між ОСОБА_1 та
ОСОБА_3 про надання грошових коштів у сумі 5 229 840 грн?; 13) чи здатна була    ОСОБА_3 повною мірою усвідомлено приймати рішення, адекватне ситуації, та повною мірою усвідомлено реалізовувати його?; 14) чи є ситуація, що досліджується за справою, а саме обставини, за яких був підписаний ОСОБА_3 договір позики від 9 червня 2017 року психотравмувальною для неї?; 15) чи має ОСОБА_3 відхилення у психічному розвитку, які не є виявами психічного захворювання? Якщо має, то якими саме є ці ознаки?; 16) чи вплинули (і яким чином) індивідуальні властивості психічних процесів ОСОБА_3 (увага, сприймання, мислення, особливості емоційних реакцій) на адекватність сприйняття нею особливостей та змісту ситуації, а саме: "9 червня 2017 року під час вирішення конфлікту, який виник між колишнім чоловіком ОСОБА_3 - ОСОБА_4 та громадянином ОСОБА_1 та іншими невідомими особами за адресою: АДРЕСА_1 . ОСОБА_1 під погрозою фізичної розправи відносно ОСОБА_5 та її сім`ї, проти її волі, насильно посадив її до автомобілю та відвіз до нотаріальної контори приватного нотаріуса Шишкіної А.О. по АДРЕСА_2 . Під тиском та погрозами фізичної розправи ОСОБА_6 повідомив ОСОБА_5 , що ОСОБА_7 (її колишній чоловік) є боржником та ОСОБА_5 необхідно підписати папери, інакше її та дитину вб`ють"?; 17) чи міг психологічний вплив, якщо такий мав місце, суттєво змінити вільне волевиявлення ОСОБА_3 щодо укладення договору позики від 9 червня 2017 року чи ні?; 18) чи міг психологічний вплив призвести до дій ОСОБА_3 по підписанню договору позики від 9 червня 2017 року без осмислення їх можливих наслідків?; 19) чи виявляються в ході психологічного дослідження з використанням комп`ютерного поліграфа у ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , фізіологічні реакції, які свідчать про те, що 9 червня 2017 року ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , в приміщенні квартири за адресою: АДРЕСА_1 , повідомив що її чоловіка ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , вкрали невідомі особи та необхідно у нотаріуса підписати папери?; 20) чи виявляються в ході психологічного дослідження з використанням поліграфа у ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , фізіологічні реакції, які свідчать про те, що 9 червня 2017 року ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , в приміщенні квартири за адресою: АДРЕСА_1 , повідомив що потрібно виписати довіреність на автомобіль MERCEDES-BENZ, модель G500, рік випуску - 2015, колір чорний, номер шасі (кузов, рама) - НОМЕР_2 , тип - загальний легковий універсал - В, реєстраційний номер НОМЕР_1 , щоб повернути її чоловіка ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_3 ?; 21) чи виявляються в ході психологічного дослідження з використанням поліграфа у ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , фізіологічні реакції, які свідчать про те, що 9 червня 2017 року в приміщені нотаріальної контори приватного нотаріуса Шишкіної А.О. по вул. Пушкінській, 45/2 в місті Києві усвідомлювала що підписує довіреність на право користування автомобілем MERCEDES-BENZ, модель G500, рік випуску 2015, колір чорний, номер шасі (кузов, рама) - НОМЕР_3 , тип - загальний легковий універсал - В, реєстраційний номер НОМЕР_1 ?; 22) чи виявляються в ході психологічного дослідження з використанням поліграфа у ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , фізіологічні реакції, які свідчать про те, що 9 червня 2017 року в приміщені нотаріальної контори приватного нотаріуса Шишкіної А.О. по АДРЕСА_2 вона не усвідомлювала, що підписує договір позики грошей у ОСОБА_1 від 9 червня 2017 року та договір застави транспортного засобу від 9 червня 2017 року? 
Проведення експертизи доручено експертам Дніпропетровського науково-дослідного інституту судових експертиз, попереджено їх про кримінальну відповідальність за статтями 384, 385 КК України. Попереджено сторони про наслідки статті 109 ЦПК України. Попередню оплату витрат за проведення експертизи покладено на ОСОБА_3 . В розпорядження експертів надати: матеріали цивільної справи
провадження № 2/760/4585/24, унікальний номер № 760/17869/23; експериментальні зразки підписів на 10-ти аркушах; експериментальні зразки почерку на 10-ти аркушах; оригінал договору позики від 9 червня 2017 року, укладений між ОСОБА_1 та ОСОБА_3 . 
Зобов`язано ОСОБА_3 надати вільні зразки своїх підписів для забезпечення проведення судової експертизи. Зобов`язано ОСОБА_3 надати експертам письмову згоду щодо опитування із застосуванням спеціального технічного засобу - комп`ютерного поліграфа. На час проведення експертизи провадження у справі зупинено. 
Клопотання ОСОБА_1 про витребування доказів задоволено. Витребувано у Київського державного нотаріального архіву: документи, які містяться в матеріалах нотаріальної справи щодо посвідчення договору застави транспортного засобу від 9 червня 2017 року, зареєстрованого в реєстрі за № 2537, на яких є рукотворний підпис позивача ОСОБА_3 ; копії паспортів ОСОБА_3 та ОСОБА_4 , на яких може бути зазначено підпис та напис "Згідно з оригіналом", які були отримані нотаріусом для укладення правочинів; нотаріальну згоду ОСОБА_4 на укладання його дружиною   ОСОБА_3 договору застави транспортного засобу від 9 червня 2017 року, номер в реєстрі 2537; оригінал договору позики, який став підставою для винесення договору застави. 
Зобов`язано Київський державний нотаріальних архів протягом десяти днів з моменту отримання цієї ухвали надати суду витребувані докази. Роз`яснено особі, у якої витребовуються судом докази, вимоги статті 84 ЦПК України.
 
Ухвала мотивована тим, що для вирішення справи необхідні спеціальні знання у сфері іншій, ніж право, без яких встановити відповідні обставини неможливо.
 
Короткий зміст вимог апеляційної скарги та її узагальнені доводи
 
У поданій апеляційній скарзі представник ОСОБА_1 - ОСОБА_2 , посилаючись на порушення судом норм процесуального права, просить частково скасувати ухвалу суду першої інстанції, призначивши у справі лише почеркознавчу експертизу і поставити на її вирішення одне питання: чи виконаний підпис у договорі позики від 9 червня 2017 року та договорі застави транспортного засобу від 9 червня 2017 року ОСОБА_3 .? Проведення експертизи доручити Київському науково-дослідному інституту судових експертиз.
 
Скаржник зазначає, що позивач вчиняє усі можливі дії з метою ухилення від виконання судового рішення від 20 червня 2023 року у справі № 760/30067/19, яким з неї стягнуто заборгованість за договором позики. З моменту вчинення правочинів пройшло багато років, а тому визначення психофізичної реакції позивача неможливе, крім того, такий вид експертизи як судово-психологічна експертиза на поліграфі для встановлення психічного ставлення особи до діяння та наслідків непередбачена законом, більше того, не проводиться установою, яка визначена судом. Крім того, зупинення провадження призводить до затягування розгляду справи. 
 
Узагальнені доводи та заперечення інших учасників справи
 
Представник ОСОБА_3 - ОСОБА_8 у відзиві на апеляційну скаргу зазначає про відсутність будь-яких посилань на порушення судом першої інстанції норм матеріального чи процесуального права, що свідчить про її безпідставність.
 
Інші учасники справи відзиви не подали.
 
Позиція учасників справи, які з`явилися в судове засідання
 
Представник ОСОБА_1 - ОСОБА_9 в суді апеляційної інстанції підтримав апеляційну скаргу з наведених в ній підстав.
 
Представник ОСОБА_3 - ОСОБА_8 заперечувала проти задоволення апеляційної скарги, вважала, що судом першої інстанції постановлено ухвалу з додержанням вимог закону.
 
Інші учасники справи в суд апеляційної інстанції не з`явилися, про час і місце розгляду справи повідомлялись належним чином. З урахуванням положень частини 2 статті 372 ЦПК України їх неявка не перешкоджає розгляду справи.
 
Фактичні обставини справи, встановлені судом
 
Судом установлено, що у провадженні Солом`янського районного суду міста Києва перебуває справа за позовом ОСОБА_3 до ОСОБА_1 , треті особи, які не заявляють самостійних вимог щодо предмета спору: приватний нотаріус Київського міського нотаріального округу Шишкіна А.О., Солом`янський відділ державної виконавчої служби у місті Києві Центрального міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Київ), про визнання недійсним договору позики, визнання недійсним договору застави, визнання таким, що не підлягає виконанню виконавчого напису нотаріуса.
 
Підставою звернення до суду з указаним позовом стало примушування позивача під тиском відповідача до підписання у червні 2017 року договорів позики, застави транспортного засобу та подальше звернення стягнення на нього. 
 
Позиція суду апеляційної інстанції
 
Розглянувши справу в межах доводів апеляційної скарги, перевіривши законність і обґрунтованість постановленої ухвали, колегія суддів дійшла висновку, що апеляційна скарга не підлягає задоволенню з таких підстав.
 
Мотиви, з яких виходить апеляційний суд, та застосовані норми права
 
Відповідно до положень статті 103 ЦПК України суд призначає експертизу у справі, коли для з`ясування обставин, що мають значення для справи, необхідні спеціальні знання у сфері іншій, ніж право, без яких встановити відповідні обставини неможливо; сторонами (стороною) не надані відповідні висновки експертів із цих самих питань або висновки експертів викликають сумніви щодо їх правильності.
 
При призначенні експертизи судом експерт або експертна установа обирається сторонами за взаємною згодою, а якщо такої згоди не досягнуто у встановлений судом строк, експерта чи експертну установу визначає суд. Суд з урахуванням обставин справи має право визначити експерта чи експертну установу самостійно. У разі необхідності може бути призначено декілька експертів для підготовки одного висновку (комісійна або комплексна експертиза).
 
Згідно зі статтею 104 ЦПК України про призначення експертизи суд постановляє ухвалу, в якій зазначає підстави проведення експертизи, питання, з яких експерт має
надати суду висновок, особу (осіб), якій доручено проведення експертизи, перелік матеріалів, що надаються для дослідження, та інші дані, які мають значення для проведення експертизи. В ухвалі про призначення експертизи суд попереджає експерта про кримінальну відповідальність за завідомо неправильний висновок та за відмову без поважних причин від виконання покладених на нього обов`язків. 
 
Відповідно до статті 1 Закону України "Про судову експертизу" судова експертиза - це дослідження експертом на основі спеціальних знань матеріальних об`єктів, явищ і процесів, які містять інформацію про обставини справи, що перебуває у провадженні органів дізнання, досудового та судового слідства.
 
Згідно з пунктом 1 Розділу І "Інструкції про призначення та проведення судових експертиз та експертних досліджень та Науково-методичних рекомендацій з питань підготовки та призначення судових експертиз та експертних досліджень", затвердженої наказом Міністерства юстиції України від 8 жовтня 1998 року № 53/5, основним завданням почеркознавчої експертизи є ідентифікація виконавця рукописного тексту, обмежених за обсягом рукописних записів (літерних та цифрових) і підпису. Такою експертизою вирішуються і деякі неідентифікаційні завдання (установлення факту виконання рукописного тексту під впливом будь-яких факторів, що заважають (природних: хворобливий стан, хронічні захворювання, вікові зміни; тимчасових зовнішніх: незвичне тримання засобу для писання, незвична поза, обмеження зорового контролю тощо; тимчасових внутрішніх: алкогольне сп`яніння, фармакологічні, наркотичні засоби тощо; штучних: викривлення письма зміненими рухами); визначення статі виконавця, а також належності його до певної групи за віком тощо). Об`єктом почеркознавчої експертизи є почерковий матеріал, в якому відображені ознаки почерку певної особи у тому обсязі, в якому їх можна виявити для вирішення поставлених завдань.
 
Пунктами 6.1-6.3 Розділу VI "Інструкції про призначення та проведення судових експертиз та експертних досліджень та Науково-методичних рекомендацій з питань підготовки та призначення судових експертиз та експертних досліджень" передбачено, що об`єктом психологічної експертизи є психічно здорові особи (підозрюваний, обвинувачений, підсудний, виправданий, засуджений, свідок, потерпілий, позивач, відповідач: малолітні; неповнолітні; дорослого та похилого віку). Психологічна експертиза також може бути часткою комплексного експертного дослідження, якщо в органу (особи), який (яка) призначив(ла) експертизу (залучив(ла) експерта), виникають питання, вирішення яких потребує синтезування спеціальних знань з різних галузей науки (психолого-психіатрична експертиза, психолого-медико-психіатрична, медико-психологічна та психолого-автотехнічна експертиза). До цього переліку також можуть належати психолого-почеркознавча та психолого-лінгвістична експертизи. Психологічна експертиза встановлює ті особливості психічної діяльності та такі їх прояви в поведінці особи, які мають юридичне значення та викликають певні правові наслідки.
 
Відповідно до підпунктів 6.8.1-6.8.2 пункту 6.8 розділу VI "Науково-методичних рекомендацій з питань підготовки та призначення судових експертиз та експертних досліджень" з метою отримання орієнтувальної інформації можуть проводитися опитування із застосуванням спеціального технічного засобу - комп`ютерного поліграфа. Предметом опитування із застосуванням спеціального технічного засобу - комп`ютерного поліграфа є отримання орієнтувальної інформації щодо: ступеня ймовірності повідомленої опитуваною особою інформації; повноти наданої опитуваною особою інформації; джерела отриманої опитуваною особою інформації; уявлень опитуваної особи про певну подію; іншої орієнтувальної інформації, необхідної для конструювання версій розслідування
певних подій. Такі опитування можуть проводитись тільки за наявності письмової згоди особи, яка проходитиме опитування.
 
За своїм визначенням поліграф є різновидом психофізіологічної апаратури і являє собою комплексну багатоканальну апаратну методику реєстрації змін психофізіологічних реакцій людини у відповідь на пред`явлення за спеціальною схемою певних психологічних стимулів; аналіз інформації, отриманої від людини в процесі опитування за допомогою поліграфа, як стверджується, дає змогу одержувати необхідну орієнтувальну інформацію та виявляти ту, яку людина приховує.
 
Метою проведення психологічних експертиз із використанням комп`ютерного поліграфу є виявлення значимих психофізіологічних реакцій людини на пред`явлений їй психологічний стимул, що дозволяє установити рівень та психологічну природу усвідомленості чи обізнаності людини у змістовному полі інформаційних патернів (установок), які вона продукує або репродукує, а також, визначити психологічний характер викладення людиною інформації як підґрунтя для подальшої її правової кваліфікації.
 
Наведене свідчить, що судова експертиза з використанням поліграфу - це психологічна експертиза у вигляді дослідження експертом-поліграфологом на основі спеціальних знань з використанням поліграфу психофізіологічних реакцій особи у відповідь на пред`явлені в ході дослідження стимули з метою перевірки достовірності інформації, що надається досліджуваною особою. Проведення даної експертизи є можливим за наявності письмової згоди особи, яка проходитиме опитування.
 
Як убачається з матеріалів справи, оспорюванні правочини були вчинені 9 червня 2017 року (том І а.с. 7-11).
 
11 червня 2017 року ОСОБА_3 подала заяву до Солом`янського УП ГУНП в м. Києві щодо вчинення відносно неї злочинних дій (том І а.с. 14-15); 15 червня 2017 року відомості внесені до ЄРДР (том І а.с. 16).
 
26 червня 2017 року ОСОБА_3 подала заяву до Прокуратури міста Києва щодо незаконних дій приватного нотаріуса Київського міського нотаріального округу   Шишкіної А.О. (том І а.с. 17-18). 
 
Наведені обставини свідчать, що позивач майже одразу після вчинених правочинів звернулася до правоохоронних органів із відповідними заявами.
 
Крім того, рішенням Шевченківського районного суду міста Києва від 2 листопада 2017 року, залишеним без змін постановою Київського апеляційного суду від 18 січня 2018 року, у справі № 761/23657/17 відмовлено у задоволенні позову ОСОБА_3 до приватного нотаріуса Київського міського нотаріального округу Шишкіної А.О., ОСОБА_1 про визнання недійсним договору застави транспортного засобу, визнання незаконним та скасування рішення про реєстрацію обтяження.
 
Рішенням Солом`янського районного суду міста Києва від 20 червня 2023 року у справі № 760/30067/19 частково задоволено позов ОСОБА_1 до ОСОБА_3 про стягнення заборгованості за договором позики. Стягнуто з ОСОБА_3 на користь ОСОБА_1 заборгованість за договором позики від 9 червня 2017 року в розмірі 5 229 840 грн, а також штрафні санкції за період прострочення виконання зобов`язань з
повернення позики з 10 липня 2017 року по 29 жовтня 2019 року у виді 3% річних в сумі 360 186 грн 35 коп., інфляційних втрат в сумі 1 018 538 грн 85 коп., а всього 6 608 565 грн 20 коп. В іншій частині позову відмовлено. Вирішено питання щодо розподілу судових витрат.
 
Ухвалою Київського апеляційного суду від 1 лютого 2024 року зупинено провадження у справі № 760/30067/19 до набрання законної сили судовим рішенням у справі № 760/17869/23 за позовом ОСОБА_3 до ОСОБА_1  про визнання недійсним договору позики, визнання недійсним договору застави, визнання таким, що не підлягає виконанню виконавчого напису нотаріуса.
 
Відповідно до положень статті 263 ЦПК України судове рішення повинно ґрунтуватися на засадах верховенства права, бути законним і обґрунтованим. Законним є рішення, ухвалене судом відповідно до норм матеріального права із дотриманням норм процесуального права. Судове рішення має відповідати завданню цивільного судочинства, визначеному цим Кодексом. 
 
Враховуючи, що для з`ясування обставин щодо підписання та перебування позивача у певному психічному стані (під впливом зовнішніх факторів) на час укладення оспорюваних договорів необхідні спеціальні знання, суд першої інстанції дійшов правильного висновку про необхідність призначення судової психолого-почеркознавчої експертизи із застосуванням спеціального технічного засобу - комп`ютерного поліграфа. При цьому судом також обґрунтовано витребувано докази для забезпечення проведення експертизи.
 
Доводи апеляційної скарги про те, що питання з яких позивач просив провести експертизу із застосуванням спеціального технічного засобу - комп`ютерного поліграфа не стосуються предмета позову, а висновок не може бути належним доказом, є необґрунтованими.
 
Згідно з нормами статей 102, 106 ЦПК України, а також роз`ясненнями у Постанові Пленуму Верховного Суду України від 30 травня 1997 року № 8 "Про судову експертизу в кримінальних і цивільних справах" висновок експерта є доказом в цивільному процесі. Він не має наперед встановленої сили та переваги над іншими джерелами доказів, підлягає перевірці й оцінці за внутрішнім переконанням суду, яке має ґрунтуватися на всебічному, повному й об`єктивному розгляді всіх обставин справи у сукупності.
 
Судова експертиза як один із засобів доказування сприяє всебічному, повному й об`єктивному дослідженню обставин справ, постановленню законних і обґрунтованих судових рішень.
 
Слід зауважити, що звертаючись до суду з даним позовом, ОСОБА_3 посилалась як на підставу позову на частину 1 статті 231 ЦК України, згідно якої правочин вчинений особою проти її справжньої волі внаслідок застосування до неї фізичного чи психічного тиску з боку другої сторони або з боку іншої особи, визнається судом недійсним.
 
Тобто, позивачу треба довести факт вчинення відносно неї психічного тиску та перебування у певному стані під час укладення договорів позики та застави транспортного засобу, що має свої особливості у підтвердженні таких обставин. Одним з таких засобів може бути висновок відповідної експертизи. 
 
Враховуючи необхідність у з`ясуванні обставин, які мають значення для справи і потребують спеціальних знань та з метою правильного вирішення заявленого спору, колегія суддів визнає законними висновки районного суду щодо необхідності призначення по справі судової психолого-почеркознавчої експертизи із застосуванням спеціального технічного засобу - комп`ютерного поліграфа. 
 
Посилання у апеляційній скарзі на те, що обрана експертна установа не може проводити призначену експертизу є необґрунтованими і не підтвердженими. 
 
Порушень норм процесуального права під час постановлення ухвали судом першої інстанції про призначення експертизи апеляційним судом не встановлено. 
 
За приписами пункту 5 частини 1 статті 252 ЦПК України суд може за заявою учасника справи, а також з власної ініціативи зупинити провадження у справі, зокрема, у випадку призначення судом експертизи.
 
Зупинення провадження у справі на час проведення судової експертизи є правом суду, що зумовлене неможливістю вирішення спору по суті за відсутності висновків про встановлення фактів, які можуть бути встановлені лише експертом.
 
Виходячи з наведеного, колегія суддів вважає правомірним зупинення судом першої інстанції провадження у справі у зв`язку з призначенням експертизи.
 
Інші доводи апеляційної скарги не відповідають встановленим обставинам справи, ґрунтуються на неправильному тлумаченні заявником норм матеріального та процесуального права, а тому відхиляються судом апеляційної інстанції як необґрунтовані.
 
Європейський суд з прав людини вказав, що пункт 1 статі 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод зобов`язує суди давати обґрунтування своїх рішень, але це не може сприйматись як вимога надавати детальну відповідь на кожен аргумент. Межі цього обов`язку можуть бути різними в залежності від характеру рішення. Крім того, необхідно брати до уваги, між іншим, різноманітність аргументів, які сторона може представити в суд, та відмінності, які існують у державах-учасницях, з огляду на положення законодавства, традиції, юридичні висновки, викладення та формулювання рішень. Таким чином, питання, чи виконав суд свій обов`язок щодо подання обґрунтування, що випливає зі статі 6 Конвенції, може бути визначено тільки у світлі конкретних обставин справи (Проніна проти України, № 63566/00, § 23, ЄСПЛ, від 18 липня 2006 року).
 
Згідно з статтею 375 ЦПК України суд апеляційної інстанції залишає апеляційну скаргу без задоволення, а судове рішення без змін, якщо визнає, що суд першої інстанції ухвалив судове рішення з додержанням норм матеріального та процесуального права.
 
Ураховуючи встановлені судом обставини, колегія суддів доходить висновку, що оскаржувана ухвала є законною і обґрунтованою, постановлена з додержанням норм процесуального права, а тому підстав для задоволення апеляційної скарги представника ОСОБА_1 -   ОСОБА_2 не вбачається.

 
Керуючись статтями 367, 375, 381-384 ЦПК України, суд
                
п о с т а н о в и в :
 
Апеляційну скаргу ОСОБА_1 , подану представником ОСОБА_2 , залишити без задоволення.
 
Ухвалу Солом`янського районного суду міста Києва від 15 липня 2024 року залишити без змін.
 
Постанова суду апеляційної інстанції набирає законної сили з дня її прийняття та касаційному оскарженню не підлягає.

 
Головуючий                                                                        

 

Судді: