ПОЛТАВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
Справа № 539/3083/24  Номер провадження 22-ц/814/673/25	Головуючий у 1-й інстанції Алтухова О. С.  Доповідач ап. інст. Пікуль В. П.	

П О С Т А Н О В А
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
27 лютого 2025 року 	м. Полтава	

Полтавський апеляційний суд у складі колегії суддів судової палати з розгляду цивільних справ:

головуючого Пікуля В.П.,
суддів: Одринської Т.В., Панченка О.О.,
за участю секретаря судового засідання Філоненко О.В., 

розглянувши у відкритому судовому засіданні у режимі відеоконференції цивільну справу за апеляційною скаргою  ОСОБА_1 , в інтересах якого діє представник – адвокат Абдуллазаде Ламія Рагіб кизи, на ухвалу Лубенського міськрайонного суду Полтавської області від 14 жовтня 2024 року у справі за позовом  ОСОБА_1 до Товариства з обмеженою відповідальністю «Схід Фінанс», третя особа - Уповноважена особа Фонду гарантування вкладів фізичних осіб на здійснення ліквідації Публічного акціонерного товариства «ВіЕйБі Банк», про визнання правочину недійсним,

В С Т А Н О В И В:

ОПИСОВА ЧАСТИНА
Короткий зміст позовних вимог
У липні 2024 року ОСОБА_1 звернувся до суду з позовом до Товариства з обмеженою відповідальністю «Схід Фінанс» (далі – ТОВ «Схід Фінанс»), третя особа - Уповноважена особа Фонду гарантування вкладів фізичних осіб на здійснення ліквідації Публічного акціонерного товариства «ВіЕйБі Банк», про визнання правочину недійсним.
У поданій позовній заяві позивач прохав суд визнати недійсним договір купівлі-продажу квартири загальною площею 64,9 кв.м., що знаходиться за адресою: АДРЕСА_1 , який видано приватним нотаріусом Полтавського міського нотаріального округу Полтавської області Дробітько В.В.
Короткий зміст ухвали суду першої інстанції
Ухвалою Лубенського міськрайонного суду Полтавської області від 14 жовтня 2024 року позовну заяву ОСОБА_1 до ТОВ «Схід Фінанс», третя особа - Уповноважена особа Фонду гарантування вкладів фізичних осіб на здійснення ліквідації ПАТ «ВіЕйБі Банк», про визнання правочину недійсним залишено без розгляду, роз`яснивши позивачу його право на повторне звернення до суду.
Судове рішення місцевого суду мотивовано тим, що позивач та його представник не прибули у судові засідання, призначені на 04 вересня 2024 року та 14 жовтня 2024 року, клопотання про розгляд справи за їх відсутності до суду не направили, а тому наявні підстави для залишення позову без розгляду на підставі пункту 3 частини першої статті 257 ЦПК України.
Узагальнені вимоги апеляційної скарги
З ухвалою Лубенського міськрайонного суду Полтавської області від 14 жовтня 2024 року не погодився позивач та оскаржив її в апеляційному порядку, подавши до суду апеляційну скаргу, в якій прохає суд скасувати оскаржуване судове рішення місцевого суду та направити справу для подальшого розгляду до суду першої інстанції.
Позиція учасників справи
Узагальнені доводи особи, яка подала апеляційну скаргу
На думку особи, яка подала апеляційну скаргу, ухвала Лубенського міськрайонного суду Полтавської області від 14 жовтня 2024 року постановлена з порушенням норм процесуального права, неправильним застосуванням норм матеріального права, є прийнятою при неповному встановленні обставин, які мають значення для справи.
Представник позивача зазначає, що ним до місцевого суду було направлено як на перше судове засідання, так і на друге судове засідання клопотання про відкладення розгляду справи у зв`язку з поважністю причин неприбуття у судові засідання (вперше – перебування представника у відпустці, вдруге – зайнятість в іншому процесі в суді апеляційної інстанції).
Наголошено, що залишення позовної заяви без розгляду можливо лише у зв`язку з повторною неявкою саме у судове засідання, а не у підготовче засідання.
Також вказано, що ухвала Лубенського міськрайонного суду Полтавської області від 14 жовтня 2024 року порушує гарантоване статтею 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод право ОСОБА_1 на доступ до справедливого суду, що є неприпустимим.
Щодо відзиву на апеляційну скаргу
Відзив на апеляційну скаргу з дотриманням вимог ЦПК України до Полтавського апеляційного суду не надходив.
Відповідно до частини третьої статті 360 ЦПК України відсутність відзиву на апеляційну скаргу не перешкоджає перегляду рішення суду першої інстанції.
Щодо явки та позиції учасників справи у судовому засіданні
Представник ОСОБА_1 – адвокат Абдуллазаде Л.Р. кизи, взявши участь у розгляді справи у режимі відеоконференції, підтримала подану апеляційну скаргу та прохала її задовольнити з підстав, що у ній наведені.
Представник ТОВ «Схід Фінанс» - адвокат Жадан К.М., взявши участь у розгляді справи у режимі відеоконференції, заперечував проти задоволення апеляційної скарги позивача, наголошуючи на законності та обґрунтованості оскаржуваного судового рішення.
Інші учасники справи, будучи належним чином повідомлені про час, дату та місце проведення судового засідання, на розгляд справи до Полтавського апеляційного суду не з`явилися.
МОТИВУВАЛЬНА ЧАСТИНА
Колегія суддів, заслухавши доповідь судді-доповідача, вислухавши пояснення представників сторін, перевіривши матеріали справи та доводи апеляційної скарги, приходить до такого висновку.
Позиція апеляційного суду
Кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів (частина перша статті 4 ЦПК України).
Відповідно до частини четвертої статті 12 ЦПК України кожна сторона несе ризик настання наслідків, пов`язаних із вчиненням чи невчиненням нею процесуальних дій.
Учасники судового процесу та їхні представники повинні добросовісно користуватися процесуальними правами; зловживання процесуальними правами не допускається (частина перша статті 44 ЦПК України).
Згідно з частинами першою, другою статті 211 ЦПК України розгляд справи відбувається в судовому засіданні. Про місце, дату і час судового засідання суд повідомляє учасників справи.
Відповідно до частини третьої статті 131 ЦПК України учасники судового процесу зобов`язані повідомляти суд про причини своєї неявки у судове засідання. У разі неповідомлення суду про причини неявки вважається, що учасники судового процесу не з`явилися в судове засідання без поважних причин.
Залишення позову без розгляду - це форма закінчення розгляду цивільної справи без ухвалення судового рішення у зв`язку із виникненням обставин, які перешкоджають розгляду справи, але можуть бути усунуті в майбутньому.
Неявка у судове засідання будь-якого учасника справи за умови, що його належним чином повідомлено про дату, час і місце цього засідання, не перешкоджає розгляду справи по суті, крім випадків, визначених цією статтею. Суд відкладає розгляд справи в судовому засіданні в межах встановленого цим Кодексом строку, зокрема з підстав неявки в судове засідання учасника справи, щодо якого відсутні відомості про вручення йому повідомлення про дату, час і місце судового засідання, та першої неявки в судове засідання учасника справи, якого повідомлено про дату, час і місце судового засідання, якщо він повідомив про причини неявки, які судом визнано поважними. У разі повторної неявки позивача в судове засідання без поважних причин або неповідомлення ним про причини неявки суд залишає позовну заяву без розгляду, крім випадку, якщо від нього надійшла заява про розгляд справи за його відсутності, і його нез`явлення не перешкоджає вирішенню спору (частини перша, друга, п`ята статті 223 ЦПК України).
Суд постановляє ухвалу про залишення позову без розгляду, якщо належним чином повідомлений позивач повторно не з`явився у підготовче засідання чи в судове засідання або не повідомив про причини неявки, крім випадку, якщо від нього надійшла заява про розгляд справи за його відсутності і його нез`явлення не перешкоджає розгляду справи (пункт 3 частини першої статті 257 ЦПК України).
Процесуальний закон не вказує на необхідність врахування судом поважності причин повторної неявки позивача до суду. Такі положення процесуального закону пов`язані з принципом диспозитивності цивільного судочинства, за змістом якого особа, що бере участь у справі, самостійно розпоряджається наданими їй законом процесуальними правами.
Вказані наслідки настають незалежно від причин повторної неявки, які можуть бути і поважними. Отже, навіть маючи докази поважності причин неявки позивача, суд повинен залишати позовну заяву без розгляду. Зазначена норма є імперативною та дисциплінує позивача як ініціатора судового розгляду, стимулює його належно користуватися своїми правами та не затягувати розгляд справи. Якщо позивач не може взяти участь в судовому засіданні, він має право подати заяву про розгляд справи за його відсутності. Така заява може бути подана на будь-якій стадії розгляду справи.
Правове значення у цьому випадку має тільки належне повідомлення позивача про день та час розгляду справи, повторність неявки в судове засідання та неподання заяви про розгляд справи за відсутності позивача.
Аналогічні правові висновки викладені у постановах Верховного Суду від 30 вересня 2020 року у справі № 759/6512/17 (провадження № 61-4437св20), від 07 грудня 2020 року у справі № 686/31597/19 (провадження № 61-15254св20), від 20 січня 2021 року у справі № 450/1805/18 (провадження № 61-2329св20), від 28 березня 2023 року у справі № 711/7486/19 (провадження № 61-10183св21), від 10 вересня 2024 року у справі № 766/25493/19 (провадження № 61-4388св24).
З матеріалів справи вбачається, що ухвалою Лубенського міськрайонного суду Полтавської області від 31 липня 2024 року прийнято позовну заяву до розгляду та відкрито провадження у цивільній справі; клопотання позивача задоволено та ухвалено розгляд справи проводити у порядку спрощеного позовного провадження з викликом сторін; призначено судове засідання на 04 вересня 2024 року о 13:00 год (а.с. 38-39).
Вище вказана ухвала місцевого суду була надіслана учасникам справи, зокрема, адвокату Абдуллазаде Л.Р. кизи вона була доставлена до електронного кабінету в системі «Електронний суд» 31 липня 2024 року (а.с. 44), натомість поштове відправлення, адресоване ОСОБА_1 повернулося до суду неврученим із зазначенням підстави «за закінченням терміну зберігання» (а.с. 46).
03 вересня 2024 року до суду першої інстанції надійшло від представника ОСОБА_1 – адвоката Абдуллазаде Л.Р. кизи клопотання, у якому остання прохала суд відкласти судове засідання на будь-який інший зручний для суду час у зв`язку з її перебуванням у відпустці (з 02 вересня 2024 року по 11 жовтня 2024 року) (а.с. 47-49).
Згідно протоколу судового засідання від 04 вересня 2024 року, розгляд справи не відбувся та був відкладений на 14 жовтня 2024 року на 14:00 год (а.с. 66).
Судова повістка про виклик до суду була доставлена до електронного кабінету в системі «Електронний суд» представнику позивача 05 вересня 2024 року (а.с. 68), натомість поштове відправлення, адресоване позивачу повернулося до місцевого суду неврученим із зазначенням підстави «адресат відсутній за вказаною адресою» (а.с. 72).
11 жовтня 2024 року до місцевого суду надійшло клопотання про відкладення розгляду справи від представника ОСОБА_1 – адвоката Абдуллазаде Л.Р. кизи, в якому остання у зв`язку з її зайнятістю в іншому судовому процесі у суді апеляційної інстанції, прохала суд відкласти розгляд справи на будь-який інший зручний для суду час (а.с. 73-78).
Ухвалою Лубенського міськрайонного суду Полтавської області від 14 жовтня 2024 року позовну заяву ОСОБА_1 до ТОВ «Схід Фінанс», третя особа - Уповноважена особа Фонду гарантування вкладів фізичних осіб на здійснення ліквідації ПАТ «ВіЕйБі Банк», про визнання правочину недійсним залишено без розгляду, роз`яснивши позивачу його право на повторне звернення до суду.
При цьому слід приймати до уваги, що, ініціювавши судовий розгляд справи, позивач насамперед повинен активно використовувати визначені законом процесуальні права, здійснювати їх з метою, з якою такі права надано. Реалізація особою процесуальних прав невіддільна від виконання нею процесуального обов`язку щодо сприяння встановленню в судовому процесі дійсних обставин у справі з метою отримання правосудного судового рішення.
Аналогічні правові висновки викладені у постанові Великої Палати Верховного Суду від 12 січня 2023 року у справі № 9901/278/21 (провадження № 11-126заі22).
Праву особи на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку кореспондує обов`язок добросовісно користуватися наданими законом процесуальними правами, утримуватись від дій, що зумовлюють затягування судового процесу; заявник зобов`язаний демонструвати готовність брати участь на всіх етапах розгляду, що стосуються його безпосередньо, та вживати надані процесуальним законом заходи для скорочення періоду судового провадження.
У статті 17 Закону України «Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини» на суд покладено обов`язок під час розгляду справ застосовувати Конвенцію про захист прав людини і основоположних свобод 1950 року і Протоколи до неї, згоду на обов`язковість яких надано Верховною Радою України, та практику Європейського суду з прав людини (далі - ЄСПЛ) як джерело права.
Відповідно до § 23 рішення ЄСПЛ від 06 вересня 2007 року, заява № 3572/03 у справі «Цихановський проти України» національні суди мають створювати умови для того, щоб судове провадження було швидким та ефективним. Зокрема, національні суди мають вирішувати, чи відкласти судове засідання за клопотанням сторін, а також, чи вживати якісь дії щодо сторін, чия поведінка спричинила невиправдані затримки у провадженні.
Ураховуючи те, що розгляд справи неодноразово відкладався, позивач та його представник належним чином були повідомлені про призначення справи до розгляду, двічі поспіль не з`явилися у судові засідання, заяви про розгляд справи за їх відсутності не надавали, то суд першої інстанції правомірно залишив позов без розгляду на підставі пункту 3 частин першої статті 257 ЦПК України.
Також колегія суддів вважає за потрібне зауважити, що адвокатська діяльність - незалежна професійна діяльність адвоката щодо здійснення захисту, представництва та надання інших видів правничої допомоги клієнту (згідно норм Закону України «Про адвокатуру та адвокатську діяльність»), а тому доводи адвоката позивача щодо отримання попередньої консультації від секретаря місцевого суду щодо процесуальних дій представника не мають правового значення під час перегляду судового рішення місцевого суду в апеляційному порядку. 
Висновки за результатами розгляду апеляційної скарги
Відповідно до частини першої статті 367 ЦПК України суд апеляційної інстанції переглядає справу за наявними в ній і додатково поданими доказами та перевіряє законність і обґрунтованість рішення суду першої інстанції в межах доводів та вимог апеляційної скарги.
Як передбачено пунктом 1 частини першої статті 374 ЦПК України суд апеляційної інстанції за результатами розгляду апеляційної скарги має право залишити судове рішення без змін, а скаргу без задоволення.
Згідно із статтею 375 ЦПК України суд апеляційної інстанції залишає апеляційну скаргу без задоволення, а судове рішення без змін, якщо визнає, що суд першої інстанції ухвалив судове рішення з додержанням норм матеріального і процесуального права.
Враховуючи викладене, колегія суддів вважає, що доводи апеляційної скарги не спростовують висновки суду першої інстанції, який всебічно, повно, об`єктивно та безпосередньо дослідив обставини справи та врахував процесуальну поведінку учасників провадження, із дотриманням норм процесуального права ухвалив законне та обґрунтоване судове рішення.
Отже, апеляційну скаргу ОСОБА_1 , в інтересах якого діє представник – адвокат Абдуллазаде Л.Р. кизи, слід залишити без задоволення, а ухвалу Лубенського міськрайонного суду Полтавської області від 14 жовтня 2024 року– без змін.
Щодо судового збору
За правилами частини першої статті 141 ЦПК України судовий збір покладається на сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог.
Відповідно до частини тринадцятої статті 141 ЦПК України, якщо суд апеляційної чи касаційної інстанції, не передаючи справи на новий розгляд, змінює рішення або ухвалює нове, цей суд відповідно змінює розподіл судових витрат.
Зважаючи на те, що апеляційна скарга підлягає залишенню без задоволення, відсутні підстави для нового розподілу судових витрат, понесені сторонами під час розгляду справи місцевим судом, та відсутні підстави для розподілу судових витрат у вигляді судового збору за розгляд справи у суді апеляційної інстанції.

Керуючись статтями 367, 374, 375, 382 ЦПК України, суд

П О С Т А Н О В И В:

Апеляційну скаргу ОСОБА_1 , в інтересах якого діє представник – адвокат Абдуллазаде Ламія Рагіб кизи – залишити без задоволення.

Ухвалу Лубенського міськрайонного суду Полтавської області від 14 жовтня 2024 року – залишити без змін.

Постанова набирає законної сили з дня прийняття та може бути оскаржена безпосередньо до Верховного Суду шляхом подачі касаційної скарги протягом тридцяти днів з дня складення повного судового рішення.

Повний текст постанови складено 04 березня 2025 року.

Головуючий                                                                В.П. Пікуль 

Судді                                                                        Т.В. Одринська

                                                                               О.О. Панченко