ТРЕТІЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
П О С Т А Н О В А
і м е н е м  У к р а ї н и

03 березня 2025 року 	м. Дніпро	справа № 280/10034/23	

Третій апеляційний адміністративний суд 
у складі колегії суддів: головуючого - судді  Добродняк І.Ю. (доповідач),
                               суддів:  Бишевської Н.А., Семененка Я.В.,     

розглянувши в порядку письмового провадження в місті Дніпрі апеляційну скаргу Товариства з обмеженою відповідальністю «ВАЙН-БЕСТ»
на рішення Запорізького окружного адміністративного суду від 07 березня 2024 року (суддя Богатинський Б.В.)
у справі №280/10034/23
за позовом Товариства з обмеженою відповідальністю «ВАЙН-БЕСТ»
до Головного управління ДПС у Львівській області
про визнання протиправним та скасування податкового повідомлення-рішення, - 

ВСТАНОВИВ:

Товариство з обмеженою відповідальністю «ВАЙН-БЕСТ» звернулось до суду з позовом до Головного управління ДПС у Львівській області, в якому просило: 
- скасувати податкове повідомлення-рішення Головного управління ДПС у Львівській області від 24.07.2023 року №00170530905 на суму 73  255 грн. 
Позовні вимоги обґрунтовані тим, що відповідачем відносно ТОВ «ВАЙН-БЕСТ» за порушення п.п. 213.1.9 п. 213.1 ст. 213, п. 216.9 ст. 216 ПК України винесено податкове повідомлення-рішення від 24.07.2023 №00170530905 на підставі акта перевірки №14974/13-01-09-05/44417157 від 02.06.2023. Обставини самого факту розбіжностей між декларацією акцизного податку та інформації в підсистемі «Почекова інформація РРО», на які посилається відповідач у спірному рішенні, позивач перевірити не може, адже жодного акта перевірки він не отримував. Щодо розрахунку (донарахування) податкового зобов`язання, то такі розрахунки не додані до спірного рішення, лише вказана сума донарахування. Проведений позивачем розрахунок таких донарахувань, на його думку, свідчить про їх помилковість, а саме: податкове повідомлення-рішення від 24.07.2023 №00170530905 вказується донарахування акцизного податку на суму 58  604,00 грн, сума штрафу: 58  604 грн х 25% = 14  651 грн, за розрахунком позивача: 1  230  677 грн (сума ймовірної розбіжності вартості реалізованих підакцизних товарів) х 5% (ставка податку) – 61  533,86 грн, сума штрафу: 61  533,86 грн х 25% = 15  383,46 грн.
Рішенням Запорізького окружного адміністративного суду від 07 березня 2024 року у задоволенні позову відмовлено.
Суд за встановлених у справі обставин дійшов висновку про обґрунтованість позиції контролюючого органу щодо заниження позивачем податкового зобов`язання з акцизного податку. Такі висновки суд обґрунтував тим, що контролюючим органом встановлено розбіжність між задекларованою платником в декларації акцизного податку від 19.05.2023 №911651235 та Додатку 6 «Розрахунок суми акцизного податку з реалізації суб`єктами господарювання роздрібної торгівлі підакцизних товарів» загальною вартістю реалізованих підакцизних товарів у роздрібній торгівельній мережі та наявною в СОД РРО почековою інформацією, яка склала 1  230  677 грн. Сума податкового зобов`язання з акцизного податку з реалізованих підакцизних товарів у роздрібній торгівельній мережі позивача за адресами: м. Львів, пр. В. Чорновола, буд. 45, м. Львів, вул. Стрийська, буд. 78, м. Львів, вул. В. Великого, буд. 123 за період з 01.04.2023 по 30.04.2023 мала скласти 84  080 грн. Водночас, позивачем не заперечується порушення, встановлене контролюючим органом під час перевірки, при цьому, позивач не погоджується з доказами, наданими відповідачем, та правильністю розрахунку розміру штрафної санкції, однак під час розгляду справи позивачем не надано доказів, які б спростували висновки контролюючого органу.
Суд першої інстанції дійшов висновку про правильність визначення податкового зобов`язання та з цього приводу зазначив, що акцизний податок з роздрібного продажу підакцизних товарів нараховується на вартість підакцизних товарів, яка, свою чергу, включає суму ПДВ, розраховану відповідно до п.188.1.ст.188 ПК України. Враховуючи правильність визначення відповідачем податкового зобов`язання з акцизного податку у сумі 58  604 грн, суд погодився з розміром застосовних до позивача штрафних санкцій, які становлять 14  651 грн (25% від суми податкового зобов`язання).
Не погодившись з рішенням суду першої інстанції, позивач подав апеляційну скаргу, в якій, посилаючись на порушення судом норм процесуального права та неповне з`ясування обставин, що мають значення для справи, просить рішення суду скасувати та прийняти нове рішення, яким позов задовольнити у повному обсязі. 
Скаржник зазначає, що суд першої інстанції не застосував положення ч. 2 ст. 77 КАС України, внаслідок чого безпідставно поклав обов`язок доказування на позивача. На думку скаржника, відповідачем не було надано жодних доказів правомірності донарахованого податкового зобов`язання. У свою чергу, як зазначає позивач, подані відповідачем з інформаційних баз роздруківки чеків РРО, з огляду на які контролюючим органом зроблено висновок про заниження податкових зобов`язань, не можливо визнати належними та допустимими доказами, оскільки відповідачем не було дотримано положень процесуального закону щодо надання електронних доказів. Крім того, позивач повторно наголошує на тому, що він не отримував від ГУ ДПС у Львівській області акт перевірки до моменту винесення податкового повідомлення-рішення, у зв`язку з чим був позбавлений можливості надати відповідні зауваження щодо обставин до моменту винесення податкового повідомлення-рішення.
Відповідач, відповідно до поданого відзиву, просить рішення суду першої інстанції залишити без змін як законне та обґрунтоване, з огляду на те, що позивачем жодним чином не спростовано висновки контролюючого органу, викладені в акті перевірки, та встановлені порушення. Крім того, відповідач звертає увагу на те, що акт перевірки №14974/13-01-09-05/44417157 від 02.06.2023 було скеровано позивачу за його податковою адресою рекомендованим відправленням №7900829109510, що з урахуванням положень ст. 42 ПК України свідчить про належне вручення такого акта. Відповідач також вказує, що твердження позивача про те, що відповідачем долучено файл зі зведеним витягом із системи СОД РРО за період 01.04.2023 по 30.04.2023 у форматі Excel, який передбачає можливість коригування, не відповідають дійсності, оскільки такий файл було надіслано у форматі PDF та під час скерування відповідного доказу до суду через підсистему «Електронний суд» відповідачем було накладено електронно-цифровий підпис уповноваженого представника останнього, що свідчить про належність та допустимість такого доказу.
Дана адміністративна справа розглянута апеляційним судом відповідно до ст. 311 Кодексу адміністративного судочинства України в порядку письмового провадження.
Відповідно до ч. 1 ст. 308 КАС України суд апеляційної інстанції переглядає справу за наявними у ній і додатково поданими доказами та перевіряє законність і обґрунтованість рішення суду першої інстанції в межах доводів та вимог апеляційної скарги.
Перевіривши законність та обґрунтованість рішення суду в межах доводів апеляційної скарги, дослідивши матеріали справи, апеляційний суд вважає, що апеляційна скарга не підлягає задоволенню, з огляду на таке.
Як встановлено судом та підтверджено матеріалами справи, позивач – Товариство з обмеженою відповідальністю «ВАЙН-БЕСТ» (код ЄДРПОУ 44417157) зареєстровано в якості юридичної особи за адресою: 70500, Запорізька область, м. Оріхів, вул. Героїв АТО, 22-А.
ТОВ «ВАЙН-БЕСТ» здійснювало реалізацію алкогольних напоїв на підставі ліцензії на право роздрібної торгівлі алкогольними напоями: від 21.04.2023 №13070308202302118, - місце торгівлі: м. Львів, пр. В. Чорновола, буд.45; від 21.04.2023 №13050308202302136 - місце торгівлі: м. Львів, вул. Стрийська, буд. 78; від 21.04.2023 №13050308202302138 - місце торгівлі: м. Львів, вул. В. Великого, буд. 123. 
ТОВ «ВАЙН-БЕСТ» подало до контролюючого органу декларацію акцизного податку від 19.05.2023 №9116510235 та Додаток 6 «Розрахунок суми акцизного податку з реалізації суб`єктами господарювання роздрібної торгівлі підакцизних товарів» до даної декларації за квітень 2023 року. Відповідно до поданої декларації позивачем задекларовано податкове зобов`язання з реалізації суб`єктами господарювання роздрібної торгівлі підакцизних товарів, що підлягає сплаті до бюджету, у сумі 25  476 грн, розраховане виходячи з вартості підакцизних  товарів, що реалізовані у роздрібній торгівельній мережі на загальну суму 509  520 грн, в т.ч. лікеро-горілчана продукція у сумі 165 230,00 грн, виноробна продукція, інші спиртові дистиляти, продукти з вмістом спирту етилового 8,5 відсотка об`ємних одиниць та більше у сумі 170 230,00 грн, пиво 174 060,00 грн. (графа 3 Додатку). 
Сума податкового зобов`язання, що підлягає сплаті до бюджету 25476,00 грн в т.ч. лікеро-горілчана продукція у сумі 8 261,50 грн., виноробна продукція, інші спиртові дистиляти, продукти з вмістом спирту етилового 8,5 відсотка об`ємних одиниць та більше у сумі 8 511,50 грн, пиво 8 703,00 грн (графа 5 Додатку).
Відповідно до даних декларації акцизного податку та Додатку 6 платником податків встановлено, що загальна вартість підакцизних товарів (з податком на додану вартість та з урахуванням акцизного податку з реалізації суб`єктами господарювання роздрібної торгівлі підакцизних товарів), що реалізовані у роздрібній торгівельній мережі, склала 534 996 грн.
Головним управлінням ДПС у Львівській області на підставі пункту 20.1.4 статті 20 Податкового кодексу України та у порядку підпункту 75.1.1 пункту 75.1 статті 75 та статті 76 Податкового кодексу України проведено камеральну перевірку декларації акцизного податку від 19.05.2023 №9116510235.
За результатами перевірки складений акт камеральної перевірки від 02.06.2023 No14974/13-01-09-05/44417157, який направлений платнику податків за податковою адресою рекомендованим відправленням №7900829109510.
Контролюючим органом згідно наявної в СОД РРО по чекової інформації за період з 01.04.2023 по 30.04.2023 включно, яка була предметом камеральної перевірки, встановлено, що ТОВ «ВАЙН-БЕСТ» реалізовано підакцизних товарів у роздрібній торгівельній мережі через зареєстровані реєстратори розрахункових операцій на загальну суму (з податком на додану вартість та з урахуванням акцизного податку з реалізації суб`єктами господарювання роздрібної торгівлі підакцизних товарів) 1  765 673 грн.
Розбіжність між задекларованою платником в декларації акцизного податку від 19.05.2023 №911651235 та Додатку 6 «Розрахунок суми акцизного податку з реалізації суб`єктами господарювання роздрібної торгівлі підакцизних товарів» загальною вартістю реалізованих підакцизних товарів у роздрібній торгівельній мережі та наявною в СОД РРО почековою інформацією склала 1 230 677 грн.
Сума податкового зобов`язання з акцизного податку з реалізованих підакцизних товарів у роздрібній торгівельній мережі позивача за адресами: м. Львів, пр. В. Чорновола, буд. 45, м. Львів, вул. Стрийська, буд. 78, м. Львів, вул. В. Великого, буд. 123 за період з 01.04.2023 по 30.04.2023 мала скласти 84  080 грн.
Головним управлінням ДПС у Львівській області здійснено донарахування податкового зобов`язання з акцизного податку з реалізованих підакцизних товарів у роздрібній торгівельній мережі у сумі 58  604 грн.
На підставі акта камеральної перевірки від 02.06.2023 №14974/13-01-09-05/44417157, Головним управлінням ДПС у Львівській області прийнято податкове повідомлення рішення від 24.07.2023 №00170530905 на загальну суму 73  255 грн, з яких 58  604 грн – основний платіж, 14  651 грн – штрафні санкції (25% від суми визначеного податкового зобов`язання). 
Правомірність податкового повідомлення-рішення від 24.07.2023 №00170530905 є предметом судового розгляду цієї справи.
З огляду на фактичні обставини справи, норми законодавства, що регулюють спірні правовідносини, суд апеляційної інстанції зазначає таке.
Відповідно до пункту 75.1 статті 75 ПК України контролюючі органи мають право проводити камеральні, документальні (планові або позапланові; виїзні або невиїзні) та фактичні перевірки.
Камеральні та документальні перевірки проводяться контролюючими органами в межах їх повноважень виключно у випадках та у порядку, встановлених цим Кодексом, а фактичні перевірки - цим Кодексом та іншими законами України, контроль за дотриманням яких покладено на контролюючі органи.
Підпунктом 75.1.1 пункту 75.1 статті 75 ПК України визначено, що камеральною вважається перевірка, яка проводиться у приміщенні контролюючого органу виключно на підставі даних, зазначених у податкових деклараціях (розрахунках) платника податків та даних системи електронного адміністрування податку на додану вартість (даних центрального органу виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері казначейського обслуговування бюджетних коштів, в якому відкриваються рахунки платників у системі електронного адміністрування податку на додану вартість, даних Єдиного реєстру податкових накладних та даних митних декларацій), а також даних Єдиного реєстру акцизних накладних та даних системи електронного адміністрування реалізації пального та спирту етилового, даних СОД РРО.
Предметом камеральної перевірки також може бути своєчасність подання податкових декларацій (розрахунків) та/або своєчасність реєстрації податкових накладних та/або розрахунків коригування до податкових накладних у Єдиному реєстрі податкових накладних, акцизних накладних та/або розрахунків коригування до акцизних накладних у Єдиному реєстрі акцизних накладних, виправлення помилок у податкових накладних та/або своєчасність сплати узгодженої суми податкового (грошового) зобов`язання виключно на підставі даних, що зберігаються (опрацьовуються) у відповідних інформаційних базах.
Положеннями п.п. 14.1.278 п. 14.1 ст. 14 ПК України визначено, що система обліку даних реєстраторів розрахункових операцій (далі - СОД РРО) - інформаційна система, призначена для збору, зберігання, використання даних реєстраторів розрахункових операцій та програмних реєстраторів розрахункових операцій (у тому числі електронних копій розрахункових документів та фіскальних звітних чеків, створених реєстраторами розрахункових операцій та програмними реєстраторами розрахункових операцій), перевірки справжності та достовірності розрахункових документів.
Відповідно до пп.14.1.4 п.14.1 ст.14 ПК України, акцизний податок - непрямий податок на споживання окремих видів товарів (продукції), визначених цим Кодексом як підакцизні, що включається до ціни таких товарів (продукції).
Порядок справляння акцизного податку урегульовано Розділом VI ПК України.
Згідно з пп.212.1.11 п.212.1 ст.212 ПК України, платниками податку є: особа - суб`єкт господарювання роздрібної торгівлі, яка здійснює реалізацію підакцизних товарів (крім тютюнових виробів, тютюну та промислових замінників тютюну, рідин, що використовуються в електронних сигаретах).
Відповідно до пп.213.1.9 п.213.1 ст.213 ПК України, об`єктами оподаткування є операції з: реалізації суб`єктами господарювання роздрібної торгівлі підакцизних товарів (крім тютюнових виробів, тютюну та промислових замінників тютюну, рідин, що використовуються в електронних сигаретах).
Підпунктом 214.1.4 пункту 214.1 статті 214 ПК України визначено, у разі обчислення податку із застосуванням адвалерних ставок базою оподаткування є: вартість (з податком на додану вартість та без урахування акцизного податку з реалізації суб`єктами господарювання роздрібної торгівлі підакцизних товарів) підакцизних товарів, що реалізовані відповідно до підпункту 213.1.9 пункту 213.1 статті 213 цього Кодексу.
З матеріалів справи вбачається та не заперечується сторонами, що ТОВ «ВАЙН-БЕСТ» в поданій до контролюючого органу декларації акцизного податку від 19.05.2023 №911651235 з Додатком 6 «Розрахунок суми акцизного податку з реалізації суб`єктами господарювання роздрібної торгівлі підакцизних товарів» за звітний квітень 2023 року задекларовано податкове зобов`язання з реалізації суб`єктами господарювання роздрібної торгівлі підакцизних товарів, що підлягає сплаті до бюджету, у сумі 25  476 грн.
У Додатку 6 поданого до декларації ТОВ «ВАЙН-БЕСТ» відображено вартість (з податком на додану вартість та без урахування акцизного податку з реалізації суб`єктами господарювання роздрібної торгівлі підакцизних товарів) підакцизних товарів, що реалізовані у роздрібній торговельній мережі на загальну суму 509 520,00 грн в т.ч. лікеро-горілчана продукція у сумі 165  230,00 грн, виноробна продукція, інші спиртові дистиляти, продукти з вмістом спирту етилового 8,5 відсотка об`ємних одиниць та більше у сумі 170  230,00 грн, пиво 174  060,00 грн (графа 3 Додатку). Сума податкового зобов`язання, що підлягає сплаті до бюджету 25  476,00 грн в т.ч. лікеро-горілчана продукція у сумі 8  261,50 грн, виноробна продукція, інші спиртові дистиляти, продукти з вмістом спирту етилового 8,5 відсотка об`ємних одиниць та більше у сумі 8  511,50 грн, пиво 8  703,00 грн (графа 5 Додатку). Відповідно до даних декларації акцизного податку та Додатку 6 платником податків встановлено, що загальна вартість підакцизних товарів (з податком на додану вартість та з урахуванням акцизного податку з реалізації суб`єктами господарювання роздрібної торгівлі підакцизних товарів), що реалізовані у роздрібній торгівельній мережі склала 534  996 гривень.
Під час перевірки контролюючим органом встановлено, що згідно наявної в СОД РРО по чекової інформації за період з 01.04.2023 по 30.04.2023 включно, яка є предметом камеральної перевірки, встановлено, що ТОВ «ВАЙН-БЕСТ» реалізовано підакцизних товарів у роздрібній торгівельній мережі через зареєстровані реєстратори розрахункових операцій на загальну суму (з податком на додану вартість та з урахуванням акцизного податку з реалізації суб`єктами господарювання роздрібної торгівлі підакцизних товарів) 1  765  673 гривень, в тому числі:
- фіскальні номери РРО 3001047267, 3001047266 за місцем торгівлі: м. Львів, пр. В. Чорновола, буд. 45 – 701  923 грн;
- фіскальні номери РРО 3001050669, 3001050668 за місцем торгівлі: м. Львів, вул. Стрийська, буд. 78 – 719  575 грн;
- фіскальні номери РРО 3001050726, 3001050725 за місцем торгівлі: м. Львів, вул. В. Великого, буд. 123 – 344  175 грн.
Отже, розбіжність між задекларованою платником в декларації акцизного податку від 19.05.2023 №911651235 загальною вартістю реалізованих підакцизних товарів у роздрібній торгівельній мережі та наявною в СОД РРО почековою інформацією склала 1  230  677 грн. Сума податкового зобов`язання з акцизного податку з реалізованих підакцизних товарів у роздрібній торгівельній мережі позивача за адресами: м. Львів, пр. В. Чорновола, буд. 45, м. Львів, вул. Стрийська, буд. 78, м. Львів, вул. В. Великого, буд. 123 за період з 01.04.2023 по 30.04.2023 мала скласти 84  080 грн.
Суд апеляційної інстанції звертає увагу на те, що позивач, не погоджуючись з оскаржуваним податковим повідомленням-рішенням, не наводить жодних доводів, які б спростовували наявність розбіжностей, виявлених відповідачем під час камеральної перевірки, між даними декларації акцизного податку від 19.05.2023 №911651235 та СОД РРО. 
Натомість позивач не погоджується з доказами, наданими відповідачем із системи СОД РРО та правильністю розрахунку розміру штрафної санкції.
Стосовно аргументів позивача про неналежність наданого відповідачем зведеного витягу із системи СОД РРО у вигляді таблиці, оскільки вона може піддаватися внесенню змін, суд першої інстанції правильно зазначив, що позивач не надав доказів (зокрема і шляхом подання звітів з РРО) на підтвердження того, що у наданих таблицях відповідачем зазначено недостовірні відомості, відтак наведені позивачем доводи не обґрунтовані належним чином та є безпідставними.
Крім того, суд враховує, що наказом Міністерства фінансів України від 05 серпня 2020 року №477 затверджений Порядок функціонування Системи обліку даних реєстраторів розрахункових операцій.
Згідно з пунктами 1, 2, 3, 4, 7 розділу ІІ даного Порядку№477, СОД РРО - інформаційна система, призначена для збору, зберігання, використання даних РРО та ПРРО (у тому числі електронних копій розрахункових документів та фіскальних звітних чеків, створених РРО та ПРРО), перевірки справжності та достовірності розрахункових документів.
СОД РРО розташована в ДПС та використовується в межах повноважень посадовими особами органів ДПС для виконання завдань та функцій, визначених Податковим кодексом України.
СОД РРО складається із сервера додатків та бази даних.
СОД РРО забезпечує: 1) функціонування у цілодобовому режимі; 2) інтеграцію та обмін даними з фіскальним сервером контролюючого органу та іншими інформаційними системами ДПС; 3) обробку даних, отриманих від Системи збору і зберігання даних РРО, побудованої за технологією Національного банку, та від фіскального сервера контролюючого органу; 4) збереження даних про реєстрацію, перереєстрацію, скасування реєстрації РРО/ПРРО; 5) збереження документів: створених РРО, що переведені у фіскальний режим роботи; створених ПРРО, що зареєстровані фіскальним сервером контролюючого органу, або створених в режимі офлайн з присвоєними ПРРО фіскальними номерами з діапазону номерів, сформованих фіскальним сервером контролюючого органу, та переданих до фіскального сервера контролюючого органу після завершення режиму офлайн у порядку, встановленому статтею 7 Закону; 6) можливість надання через Електронний кабінет, що функціонує відповідно до статті 42-1 розділу II Податкового кодексу України, даних про розрахунковий документ на запит покупця (споживача).
Доступ будь-яких компонентів до бази даних СОД РРО здійснюється виключно через сервер додатків.
Таким чином, інформація, яка зберігається в СОД РРО, відображає всі дані про проведені розрахункові операції та реквізити фіскального чека.
Більш того, суд апеляційної інстанції враховує, що «Зведений витяг із системи СОД РРО» відповідачем до суду через підсистему «Електронний суд» разом з відзивом на позовну заяву та підписаний представником останнього за допомогою КЕП, що свідчить про належність та допустимість такого доказу.
Щодо доводів позивача про неотримання ним акта перевірки, на підставі якого було прийнято спірне податкове повідомлення-рішення, суд зазначає таке.
Встановлені у цій справі обставини свідчать, що акт перевірки від 02.06.2023 №14974/13-01-09-05/44417157 направлено податковим органом позивачу засобами поштового зв`язку за податковою адресою позивача (штриховий кодовий ідентифікатор 7900829109510), однак кореспонденцію повернуто відправнику із зазначенням причин невручення.
Абзацом першим пункту 45.2 статті 45 ПК України визначено, що податковою адресою юридичної особи (відокремленого підрозділу юридичної особи) є місцезнаходження такої юридичної особи, відомості про що містяться у Єдиному державному реєстрі юридичних осіб, фізичних осіб - підприємців та громадських формувань.
Пунктом 42.2 ст. 42 ПК України передбачено, що документи вважаються належним чином врученими, якщо вони надіслані у порядку, визначеному пунктом 42.4 цієї статті, надіслані за адресою (місцезнаходженням, податковою адресою) платника податків рекомендованим листом з повідомленням про вручення або особисто вручені платнику податків (його представнику).
Положення наведених норм права та обставин справи свідчать про те, що у спірному випадку акт перевірки вважається належним чином врученим платнику податку.
Крім того, суд першої інстанції обґрунтовано звернув увагу на те, що навіть після ознайомлення представника позивача з матеріалами справи, у тому числі з актом камеральної перевірки від 02.06.2023 №14974/13-01-09-05/44417157, позивачем не наведено доводів та не надано доказів на спростування висновків такого акта перевірки.
З приводу розрахунку розміру грошового зобов`язання та штрафних санкцій у оскаржуваному податковому повідомленні-рішенні, суд виходить з такого.
Відповідно до пункту 188.1 статті 188 ПК України база оподаткування операцій з постачання товарів/послуг визначається виходячи з їх договірної вартості з урахуванням загальнодержавних податків та зборів (крім акцизного податку на реалізацію суб`єктами господарювання роздрібної торгівлі підакцизних товарів, збору на обов`язкове державне пенсійне страхування, що справляється з вартості послуг стільникового рухомого зв`язку, податку на додану вартість та акцизного податку на спирт етиловий, що використовується виробниками - суб`єктами господарювання для виробництва лікарських засобів, у тому числі компонентів крові і вироблених з них препаратів (крім лікарських засобів у вигляді бальзамів та еліксирів).
Підпунктом 214.1.4 пункту 214.1 статті 214 ПК України визначено: базою оподаткування акцизним податком є вартість (з ПДВ та без урахування акцизного податку з реалізації суб`єктами господарювання роздрібної торгівлі підакцизних товарів) підакцизних товарів, що реалізовані відповідно до підпункту 213.1.9 пункту 213.1 статті 213 Кодексу.
Отже, акцизний податок з роздрібного продажу підакцизних товарів нараховується на вартість підакцизних товарів, яка, в свою чергу, включає суму ПДВ, розраховану відповідно до пункту 188.1 статті 188 Кодексу.
Так, сума податкового зобов`язання з акцизного податку з роздрібних продажів (ПЗА) обчислюється за формулою: ПЗА = ФРЦ : 105 х 5, де, ФРЦ - фактична роздрібна ціна (ціна у фіскальному чеку) з урахуванням ПДВ та нарахованого на цю ціну акцизного податку.
Відповідачем сума зобов`язання розрахована за зазначеною формулою (1230677 грн : 105 * 5 = 58  604 грн).
Враховуючи вищенаведене, суд першої інстанції дійшов вмотивованого висновку, що сума заниження податкового зобов`язання з акцизного податку у розмірі 58  604 грн, розрахована контролюючим органом правильно.
Статтею 123 ПК України передбачено застосування штрафних (фінансових) санкцій (штрафів) у разі визначення контролюючим органом суми податкового зобов`язання та/або іншого зобов`язання, контроль за сплатою якого покладено на контролюючі органи, зменшення бюджетного відшкодування або виявлення фактів використання податкових пільг не за цільовим призначенням чи всупереч умовам чи цілям їх надання.
Так, відповідно до п. 123.1 ст. 123 ПК України вчинення платником податків діянь, що зумовили визначення контролюючим органом суми податкового зобов`язання та/або іншого зобов`язання, контроль за сплатою якого покладено на контролюючі органи, зменшення суми бюджетного відшкодування та/або від`ємного значення суми податку на додану вартість платника податків на підставах, визначених підпунктами 54.3.1, 54.3.2 (крім випадків зменшення суми податку на доходи фізичних осіб, задекларованої до повернення з бюджету у зв`язку із використанням права на податкову знижку), 54.3.6 пункту 54.3 статті 54 цього Кодексу, - тягне за собою накладення на платника податків штрафу в розмірі 10 відсотків суми визначеного податкового зобов`язання та/або іншого зобов`язання, контроль за сплатою якого покладено на контролюючі органи, завищеної суми бюджетного відшкодування.
Положеннями п.123.2 ст. 123 ПК України визначено, що діяння, передбачені пунктом 123.1 цієї статті, вчинені умисно, - тягнуть за собою накладення штрафу в розмірі 25 відсотків від суми визначеного податкового зобов`язання та/або іншого зобов`язання, контроль за сплатою якого покладено на контролюючі органи, завищеної суми бюджетного відшкодування.
Висновки контролюючого органу в акті перевірки про умисність дій позивача останнім не заперечуються, натомість позивач вказує на неправильний розрахунок штрафної санкції.
Позивачем проведений власний розрахунок, виходячи з таких складових: 1  230  677 грн (сума ймовірної розбіжності вартості реалізованих підакцизних товарів) х 5 % (ставка податку) – 61  533,86 грн, сума штрафу: 61  533,86 грн*25% = 15  383,46 грн.
Однак, суд першої інстанції правильно зауважив, що штраф в розмірі 25 відсотків визначається від суми визначеного податкового зобов`язання та/або іншого зобов`язання, розрахунок якого перевірений судом вище та вказаний відповідачем у розмірі 58  604,00 грн.
За таких обставин, розмір штрафної санкції, яка визначена відповідачем та становить 14  651 грн (58  604 грн х 25%) є обґрунтованим. 
Підсумовуючи вищенаведене, суд апеляційної інстанції вважає, що суд першої інстанції під час розгляду даної справи повно дослідив обставини, які мають значення для справи, ухвалив правильне рішення про відмову у задоволенні позову.
Доводи апеляційної інстанції висновків суду першої інстанції не спростовують.
Передбачені ст. 317 КАС України підстави для скасування рішення суду першої інстанції та ухвалення нового рішення відсутні.
Керуючись ст.ст. 311, 315, 316, 321, 322 Кодексу адміністративного судочинства України, суд, - 

УХВАЛИВ:

Апеляційну скаргу Товариства з обмеженою відповідальністю «ВАЙН-БЕСТ» залишити без задоволення.
Рішення Запорізького окружного адміністративного суду від 07 березня 2024 року у справі №280/10034/23 залишити без змін.
Постанова суду апеляційної інстанції набирає законної сили відповідно до ст.325 КАС України, може бути оскаржена до касаційного суду у випадках та строки, встановлені ст.ст.328, 329 КАС України.
   
Головуючий - суддя                                                                      І.Ю. Добродняк 

                               суддя                                                                      Н.А. Бишевська 

                               суддя                                                                      Я.В. Семененко