УХВАЛА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
 
09 січня 2025 року
м. Київ
 
справа № 283/1714/20
провадження № 61-17431ск24
 
Верховний Суд у складі колегії суддів Першої судової палати Касаційного цивільного суду: Гулейкова І. Ю. (суддя-доповідач), Лідовця Р. А., Луспеника Д. Д.,
 
учасники справи:
позивач - керівник Коростенської окружної прокуратури в інтересах держави в особі Державної екологічної інспекції України,
відповідачі: Малинська міська рада Житомирської області, ОСОБА_1 , ОСОБА_2 ,
 
розглянув касаційну скаргу ОСОБА_2 , в інтересах якої діє представник ОСОБА_3 , на ухвалу Малинського районного суду Житомирської області від 29 січня 2024 року у складі судді Ярмоленка В. В. та постанову Житомирського апеляційного суду від 13 листопада 2024 року у складі колегії суддів: Шевчук А. М., Талько О. Б., Трояновської Г. С.,
 
ВСТАНОВИВ:
У жовтні 2023 року ОСОБА_2 звернулася до суду із заявою про перегляд рішення за нововиявленими обставинами, в якій просила рішення Малинського районного суду Житомирської області від 17 червня 2021 року у справі № 283/1714/20 за позовом керівника Коростенської окружної прокуратури в інтересах держави в особі Державної екологічної інспекції України в особі Державної екологічної інспекції Поліського округу до Малинської міської ради Житомирської області, ОСОБА_1 , ОСОБА_2 про визнання незаконним та скасування рішення органу місцевого самоврядування, визнання недійсним державного акта про право власності на земельну ділянку і витребування земельної ділянки з чужого незаконного володіння скасувати та у задоволенні позову відмовити у повному обсязі.
Заява обґрунтована тим, що рішенням Малинського районного суду Житомирської області від 08 вересня 2023 року в справі № 283/2672/21 позовна заява керівника Коростенської окружної прокуратури в інтересах держави в особі Малинської міської ради Житомирської області до ОСОБА_2 , третя особа - ОСОБА_1 , про усунення перешкод у користуванні майном шляхом повернення земельної ділянки водного фонду до комунальної власності задоволена частково, а саме: зобов`язано ОСОБА_2 усунути перешкоди у здійсненні Малинською міською об`єднаною територіальною громадою в особі Малинської міської ради Житомирської області права користування та розпорядження земельною ділянкою шляхом повернення у комунальну власність Малинської міської об`єднаної територіальної громади в особі Малинської міської ради Житомирської області земельної ділянки з кадастровим номером 1823488400:01:001:0113, що знаходиться за адресою: АДРЕСА_1 . 
У ході апеляційного оскарження рішення Малинського районного суду Житомирської області від 08 вересня 2023 року в справі № 283/2672/21, а саме 02 жовтня 2023 року стало відомо про закриття на підставі пункту 2 частини першої статті 284 КПК України (відсутність в діянні складу кримінального правопорушення) кримінального провадження № 12015060080000562 від 07 серпня 2015 року за фактом того, що під час проведення перереєстрації земельної ділянки площею 0,25 га в АДРЕСА_1 на підставі договору купівлі-продажу від 04 жовтня 2012 року невстановлені службові особи Управління Держземагенства у Малинському районі, неналежно виконуючи свої службові обов`язки через несумлінне ставлення до них, не перевірили відомості про фактичне місце розташування земельної ділянки, в результаті чого ОСОБА_2 був виданий державний акт на право власності на земельну ділянку. 
При цьому висновок експерта Київського науково-дослідного інституту судових експертиз за результатами проведення земельно-технічної експертизи в кримінальному провадженні № 12015060080000562, складений 30 листопада 2017 року за № 17935/17-41, був покладений в основу обґрунтування рішення Малинського районного суду Житомирської області від 17 червня 2021 року в цивільній справі № 283/1714/20 для часткового задоволення позовних вимог Коростенської окружної прокуратури. 
Постанова слідчого СВ відділення поліції № 1 Коростенського РУП ГУНП в Житомирській області про закриття кримінального провадження не оскаржувалася.
Оскільки закриття кримінального провадження є одним із способів остаточного вирішення, то закриття на підставі пункту 2 частини першої статті 284 КПК України (відсутність в діянні складу кримінального правопорушення) кримінального провадження № 12015060080000562 від 07 серпня 2015 року, матеріали якого використовувалися в обґрунтуваннях задоволення позовних вимог Коростенської окружної прокуратури в рішенні Малинського районного суду Житомирської області від 17 червня 2021 року в справі № 283/1714/20, є тією нововиявленою обставиною про яку ОСОБА_2 дізналася 02 жовтня 2023 року з відповіді на адвокатський запит СВ відділення поліції №1 Коростенського РУП ГУНП в Житомирській області № 6034/216/04-2023.
Ухвалою Малинського районного суду Житомирської області від 29 січня 2024 року, залишеною без змін постановою Житомирського апеляційного суду від 13 листопада 2024 року, заяву про перегляд рішення Малинського районного суду Житомирської області від 17 червня 2021 року за нововиявленими обставинами залишено без задоволення, а рішення Малинського районного суду Житомирської області від 17 червня 2021 року залишено в силі.
Суд першої інстанції, з висновком якого погодився й апеляційний суд, мотивував своє рішення тим, що наведені ОСОБА_2 у заяві про перегляд рішення за нововиявленими обставинами обставини не є нововиявленими в розумінні пункту 1 частини другої статті 423 ЦПК України, якою ОСОБА_2 обґрунтовувала свою заяву.
У грудні 2024 року ОСОБА_2 , в інтересах якої діє представник ОСОБА_3., через підсистему «Електронний суд» подала до Верховного Суду касаційну скаргу на ухвалу Малинського районного суду Житомирської області від 29 січня 2024 року та постанову Житомирського апеляційного суду від 13 листопада 2024 року, в якій, посилаючись на порушення судами норм процесуального права, просить оскаржувані судові рішення скасувати та направити справу на новий розгляд до суду першої інстанції.
Касаційна скарга обґрунтована тим, що закриття кримінального провадження № 12015060080000562 від 07 серпня 2015 року доводить, що висновок експерта КНДІСЕ за результатами проведення земельно-технічної експертизи в цьому кримінальному провадженні, складений 30 листопада 2017 року № 17935/17-41 є необгрунтованим та безпідставним і його матеріали, які покладені в основу рішення Малинського районного суду Житомирської області від 17 червня 2021 року та на підставі яких задоволено позов прокуратури.
 
Згідно з положеннями частини четвертої статті 394 ЦПК України у разі оскарження ухвали (крім ухвали, якою закінчено розгляд справи) суд може визнати касаційну скаргу необґрунтованою та відмовити у відкритті касаційного провадження, якщо правильне застосування норми права є очевидним і не викликає розумних сумнівів щодо її застосування чи тлумачення.
 
Відповідно до частини шостої статті 394 ЦПК України ухвала про відмову у відкритті касаційного провадження повинна містити мотиви, з яких суд дійшов висновку про відсутність підстав для відкриття касаційного провадження.
 
Вивчивши касаційну скаргу ОСОБА_2 , зміст оскаржуваних судових рішень, Верховний Суд дійшов висновку, що скарга є необґрунтованою, а наведені в ній доводи не дають підстав для висновків щодо незаконності та неправильності зазначених судових рішень.
Такого висновку Суд дійшов з огляду на таке.
Відповідно до частини першої статті 423 ЦПК України рішення, постанова або ухвала, якими закінчено розгляд справи, що набрали законної сили, можуть бути переглянуті за нововиявленими або виключними обставинами.
Згідно з пунктом 1 частини другої статті 423 ЦПК України підставами для перегляду судового рішення за нововиявленими обставинами є, зокрема, істотні для справи обставини, що не були встановлені судом та не були і не могли бути відомі особі, яка звертається із заявою, на час розгляду справи.
Не є підставою для перегляду рішення суду за нововиявленими обставинами: 1) переоцінка доказів, оцінених судом у процесі розгляду справи; 2) докази, які не оцінювалися судом, стосовно обставин, що були встановлені судом. При перегляді судового рішення за нововиявленими або виключними обставинами суд не може виходити за межі тих вимог, які були предметом розгляду при ухваленні судового рішення, яке переглядається, розглядати інші вимоги або інші підстави позову (частина четверта, п`ята статті 423 ЦПК України).
Нововиявлені обставини - це юридичні факти, які мають істотне значення для розгляду справи та існували на час розгляду справи, але не були і не могли бути відомі заявнику, а також обставини, які виникли після набрання судовим рішенням законної сили та віднесені законом до нововиявлених обставин.
За змістом наведених правових норм необхідними умовами нововиявлених обставин, визначених пунктом 1 частини другої статті 423 ЦПК України, є те, що вони існували на час розгляду справи; ці обставини не могли бути відомі заявникові на час розгляду справи; вони входять до предмета доказування у справі та можуть вплинути на висновки суду про права та обов`язки учасників справи. Нововиявлені обставини мають підтверджуватися фактичними даними (доказами), що в установленому порядку спростовують факти, покладені в основу судового рішення. Суд має право скасувати судове рішення у зв`язку з нововиявленими обставинами лише за умови, що ці обставини можуть вплинути на юридичну оцінку обставин, здійснену судом у судовому рішенні, що переглядається.
Вирішуючи питання про наявність нововиявлених обставин, суд повинен розмежовувати нововиявлені обставини та нові обставини.
Обставини, що обґрунтовують вимоги або заперечення сторін чи мають інше істотне значення для правильного вирішення справи, існували на час ухвалення судового рішення, але залишаються невідомими особам, які беруть участь у справі, та стали відомими тільки після ухвалення судового рішення, є нововиявленими обставинами.
Обставини, які виникли чи змінилися тільки після ухвалення судового рішення і не пов`язані з вимогою в цій справі, а тому не могли бути враховані судом при ухваленні судового рішення, є новими обставинами і можуть бути підставою для пред`явлення нової вимоги.
Судам необхідно розрізняти нові докази та докази, якими підтверджуються нововиявлені обставини, оскільки нові докази не можуть бути підставою для перегляду судового рішення у зв`язку з нововиявленими обставинами.
Процесуальні недоліки розгляду справи (зокрема, неналежне повідомлення заявника про час і місце розгляду справи, неповне встановлення фактичних обставин справи, порушення порядку дослідження доказів) не вважаються нововиявленими обставинами, проте можуть бути підставою для перегляду судового рішення в апеляційному або касаційному порядку.
Не можуть бути визнані нововиявленими обставини, на які посилалась особа, яка брала участь у справі, у своїх поясненнях, в скарзі або які могли бути встановлені при з`ясуванні судом обставин у справі.
Питання про те, які обставини можна вважати істотними, є оціночним, і вирішується судом у кожному конкретному випадку з урахуванням того, чи ці обставини могли спростувати факти, покладені в основу судового рішення, та вплинути на висновки суду під час його ухвалення таким чином, що якби вказана обставина була відома особам, які беруть участь у справі, то зміст судового рішення був би іншим.
Аналогічні висновки викладені в ухвалах Верховного Суду від 02 вересня 2021 року у справі № 320/8219/15-ц (провадження № 61-14068ск21), від 14 вересня 2021 року у справі № 200/15603/15-ц (провадження № 61-14168ск21), від 14 лютого 2022 року у справі № 500/3720/14 (провадження № 61-19398ск21).
Велика Палата Верховного Суду у постанові від 25 травня 2021 року у справі № 752/4995/17 (провадження № 14-41цс21) зазначила, що нововиявлені обставини треба підтверджувати фактичними даними (доказами), що в установленому порядку спростовують факти, покладені в основу судового рішення. Суд має право скасувати судове рішення за нововиявленими обставинами лише за умови, що вони можуть вплинути на юридичну оцінку обставин, яку надав суд у такому рішенні.
Європейський суд з прав людини зазначив, що одним із фундаментальних аспектів верховенства права є принцип юридичної визначеності, який передбачає повагу до принципу res judicata - принципу остаточності рішень суду. Цей принцип наголошує, що жодна зі сторін не має права вимагати перегляду остаточного та обов`язкового рішення суду просто тому, що вона має на меті добитися нового слухання справи та нового її вирішення. Повноваження вищих судових органів стосовно перегляду мають реалізовуватися для виправлення судових помилок та недоліків судочинства, але не для здійснення нового судового розгляду. Перегляд не повинен фактично підміняти собою апеляцію, а сама можливість існування двох точок зору на один предмет не є підставою для нового розгляду. Винятки із цього принципу можуть мати місце лише за наявності підстав, обумовлених обставинами важливого та вимушеного характеру (PONOMARYOV v. UKRAINE, № 3236/03, § 40, ЄСПЛ, 03 квітня 2008 року).
Процедура скасування остаточного судового рішення у зв`язку із нововиявленими обставинами передбачає, що існує доказ, який раніше не міг бути доступний, однак він міг би призвести до іншого результату судового розгляду. Особа, яка звертається із заявою про скасування рішення, повинна довести, що в неї не було можливості представити цей доказ на остаточному судовому слуханні і що цей доказ є вирішальним. Ця процедура є характерною для правових систем багатьох держав-учасниць. Зазначена процедура сама по собі не суперечить принципу правової визначеності доти, доки вона використовується задля виправлення помилок, допущених під час здійснення правосуддя (PRAVEDNAYA v. RUSSIA, № 69529/01, § 27, 28, ЄСПЛ, 18 листопада 2004 року).
Судами попередніх інстанцій встановлено, що рішенням Малинського районного суду Житомирської області від 17 червня 2021 року у справі № 283/1714/20 позов Коростенської окружної прокуратури в інтересах держави в особі Держаної екологічної інспекції України в особі Державної екологічної інспекції Поліського округу задоволений частково. Визнано незаконним та скасовано рішення 15-ої сесії 5-го скликання Федорівської сільської ради Малинського району Житомирської області від 20 листопада 2008 року «Про затвердження проєкту землеустрою щодо відведення земельної ділянки у власність для будівництва і обслуговування житлового будинку, господарських будівель і споруд», яким затверджено проєкт землеустрою щодо відведення земельної ділянки, площею 0,25 га та передано у власність ОСОБА_1 для будівництва і обслуговування житлового будинку, господарських будівель і споруд по АДРЕСА_1 . У решті вимог позову відмовлено.
Рішення Малинського районного суду Житомирської області від 17 червня 2021 року в апеляційному та касаційному порядку не оскаржувалося та набрало законної сили.
Апеляційним судом витребувано та оглянуто кримінальне провадження № 12015060080000562 від 07 серпня 2015 року.
Встановлено, що постановою слідчого СВ відділення поліції №1 Коростенського РУП ГУНП в Житомирській області від 20 грудня 2021 року кримінальне провадження за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого частиною першою статті 367 КК України, закрито у зв`язку з відсутністю в діянні складу кримінального правопорушення.
Обґрунтовуючи рішення від 17 червня 2021 року у справі № 283/1714/20 суд першої інстанції посилався на обставину внесення до ЄРДР відомостей про кримінальне провадження № 1201506008000562 за частиною першою статті 367 КК України, але у постанові про закриття кримінального провадження прописано, що в даному кримінальному правопорушенні відсутня істотна шкода та як наслідок, відсутній склад кримінального правопорушення.
Також рішення Малинського районного суду Житомирської області від 17 червня 2021 року ґрунтується на висновку експерта Київського науково-дослідного інституту судових експертиз за результатами проведення земельно-технічної експертизи від 30 листопада 2017 року № 17935/17-41 та з огляду на підстави закриття кримінального провадження не можна вважати висновок таким, що не відповідає критеріям належності та допустимості доказів, як про це стверджується у апеляційній скарзі. Такий висновок земельно-технічної експертизи, який міститься у кримінальному провадженні, стосується предмета доказування у справі № 283/1714/20.
У рішенні Малинського районного суду Житомирської області від 17 червня 2021 року надана й оцінка листу Радомишльського міжрайонного управління водного господарства від 21 квітня 2017 року № 02-111.
Отже, встановивши, що на момент ухвалення Малинським районним судом Житомирської області рішення від 17 червня 2021 року постанови про закриття кримінального провадження від 20 грудня 2021 року ще не існувало, а тому така обставина є новою, а не нововиявленою. Крім того, судом першої інстанції надана оцінки висновку експерта від 30 листопада 2017 року № 17935/17-41 та листу Радомишльського міжрайонного управління водного господарства від 21 квітня 2017 року № 02-111, а їх переоцінка не є підставою для перегляду рішення суду першої інстанції за нововиявленими обставинами, заява не містить посилання на юридичні факти, які на час розгляду справи існували, але не були і не могли бути відомі ОСОБА_2 , суд першої інстанції, з яким погодився і апеляційний суд, дійшов вірного висновку про відсутність підстав для задоволення заяви про перегляд за нововиявленими обставинами судового рішення.
Доводи касаційної скарги не спростовують висновків суду першої та апеляційної інстанцій, правильне застосування судом норм права є очевидним і не викликає розумних сумнівів щодо їх застосування чи тлумачення, а наведені у скарзі доводи не дають підстав для висновку про незаконність судових рішень.
Враховуючи викладене, Верховний Суд дійшов висновку, що правильне застосовування судами норм права є очевидним, а касаційна скарга ОСОБА_2 на ухвалу Малинського районного суду Житомирської області від 29 січня 2024 року та постанову Житомирського апеляційного суду від 13 листопада 2024 року є необґрунтованою.
 
Керуючись частинами четвертою, п`ятою і шостою статті 394 ЦПК України, Верховний Суд у складі колегії суддів Першої судової палати Касаційного цивільного суду
 
УХВАЛИВ:
 
У відкритті касаційного провадженняу справі за позовом керівника Коростенської окружної прокуратури в інтересах держави в особі Державної екологічної інспекції України до Малинської міської ради Житомирської області, ОСОБА_1 , ОСОБА_2 про визнання незаконним та скасування рішення органу місцевого самоврядування, визнання недійсним державного акта про право власності на земельну ділянку, витребування земельної ділянки з чужого незаконного володіння, за касаційною скаргою  ОСОБА_2 , в інтересах якої діє представник ОСОБА_3 , на ухвалу Малинського районного суду Житомирської області від 29 січня 2024 року та постанову Житомирського апеляційного суду від 13 листопада 2024 року відмовити.  
 
Копію ухвали та додані до скарги матеріали направити особі, яка подала касаційну скаргу. 
 
Ухвала оскарженню не підлягає.
 
Судді:	І. Ю. Гулейков       Р. А. Лідовець       Д. Д. Луспеник