Справа № 991/13575/24
Провадження 1-кс/991/13660/24

ВИЩИЙ АНТИКОРУПЦІЙНИЙ СУД 

У Х В А Л А
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
08 січня 2025 року                                                                        м.Київ
Слідчий суддя Вищого антикорупційного суду ОСОБА_1 , за участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 , прокурора ОСОБА_3 , підозрюваного ОСОБА_4 , захисників ОСОБА_5 , ОСОБА_6 , розглянувши у відкритому судовому засіданні у залі суду у місті Києві клопотання прокурора Спеціалізованої антикорупційної прокуратури ОСОБА_3 про зміну запобіжного заходу, застосованого до підозрюваного ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , у кримінальному провадженні № 52022000000000169 від 07.07.2022,
ВСТАНОВИВ:
До Вищого антикорупційного суду надійшло клопотання прокурора Спеціалізованої антикорупційної прокуратури ОСОБА_3 про зміну запобіжного заходу у вигляді застави на запобіжний захід у виді тримання під вартою відносно підозрюваного ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , у кримінальному провадженні № 52022000000000169 від 07.07.2022 (далі – Кримінальне провадження), у якому прокурор просить змінити застосований до підозрюваного запобіжний захід із застави на тримання під вартою строком 60 днів із можливістю внесення застави у розмірі 454 200 гривень, у разі внесення якої покласти на підозрюваного ряд додаткових процесуальних обов`язків, передбачених ч. 5 ст. 194 КПК України (далі - Клопотання).
Клопотання мотивовано тим, що: (1) ОСОБА_4 обґрунтовано підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 5 ст. 27 ч. 5 ст. 191 КК України, яке є особливо тяжким корупційним злочином; (2) наявні ризики, передбачені п.п. 1-4 ч. 1 ст. 177 КПК України; (3) більш м`які запобіжні заходи не зможуть забезпечити досягнення мети їх застосування та запобігти ризикам, передбаченим ст. 177 КПК України; (4) підозрюваним не виконано обов`язку щодо внесення всієї суми застави у розмірі 454 200 гривень на виконання ухвали Вищого антикорупційного суду від 14.10.2024, що є новою обставиною, яка виникла після прийняття попереднього рішення про застосування запобіжного заходу, та обумовлює застосування до нього більш тяжкого запобіжного заходу.
У судовому засіданні прокурор ОСОБА_3 доводи Клопотання підтримав, просив задовольнити із викладених у ньому підстав.
У судовому засіданні захисники підозрюваного адвокати ОСОБА_5 , ОСОБА_6 заперечували проти задоволення Клопотання з огляду на необґрунтованість підозри, відсутність заявлених ризиків, належну процесуальну поведінку підозрюваного, непомірність визначеного розміру застави у сумі 454 200 гривень з урахуванням майнового стану підозрюваного, перебування на його утримання трьох неповнолітніх дітей, мати похилого віку, факту накладення арешту на грошові кошти, які знаходяться на банківських рахунках, що належать підозрюваному, та на все майно, яке належить йому та членам його сім`ї, внесення за нього застави у розмірі 8 000 000 грн. у рамках іншого кримінального провадження, наявність у підозрюваного боргових зобов`язань. Просили врахувати, що ОСОБА_4 за місцем проживання характеризується позитивно, має міцні соціальні зв`язки на території України, має незадовільний стан здоров`я, з 15.08.2024 працює на посаді інженера-електрика в ТДВ «Телекомунікаційні системи» з посадовим окладом 8 500 грн. у місяць. 
Підозрюваний ОСОБА_4 позицію захисників підтримав. 
Слідчий суддя, дослідивши Клопотання, заслухавши думку учасників Кримінального провадження, дійшов наступного висновку.
       Відповідно до ч.ч.1,2 ст. 200 КПК України прокурор, слідчий за погодженням з прокурором має право звернутися в порядку, передбаченому статтею 184 цього Кодексу, до слідчого судді, суду із клопотанням про зміну запобіжного заходу, в тому числі про скасування, зміну або покладення додаткових обов`язків, передбачених частиною п`ятою статті 194 цього Кодексу, чи про зміну способу їх виконання. У клопотанні про зміну запобіжного заходу обов`язково зазначаються обставини, які: 1) виникли після прийняття попереднього рішення про застосування запобіжного заходу; 2) існували під час прийняття попереднього рішення про застосування запобіжного заходу, але про які слідчий, прокурор на той час не знав і не міг знати.
Згідно ч.ч. 1-2 статті 196 КПК України, в ухвалі про застосування запобіжного заходу суд зазначає відомості про: 1) кримінальне правопорушення (його суть і правову кваліфікацію із зазначенням статті (частини статті) закону України про кримінальну відповідальність), у якому підозрюється, обвинувачується особа; 2) обставини, які свідчать про існування ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу; 3) обставини, які свідчать про недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризикам, передбаченим статтею 177 цього Кодексу; 4) посилання на докази, які обґрунтовують ці обставини; 5) запобіжний захід, який застосовується.
Згідно з ч. 1 ст. 194 КПК України, під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу слідчий суддя, суд зобов`язаний встановити, чи доводять надані сторонами кримінального провадження докази обставини, які свідчать про: 1) наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним, обвинуваченим кримінального правопорушення; 2) наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу, і на які вказує слідчий, прокурор; 3) недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні.
З огляду на зазначені положення закону, слідчому судді під час вирішення клопотання про зміну запобіжного заходу відносно підозрюваного необхідно встановити: 1) кримінальне правопорушення, у вчиненні якого підозрюється особа, та чи є підозра обгрунтованою; 2) ризики, які були заявлені стороною обвинувачення, та їх обґрунтованість; 3) обставини, що виникли після прийняття попереднього рішення про застосування запобіжного заходу або існували під час прийняття попереднього рішення про застосування запобіжного заходу, але про які слідчий, прокурор на той час не знав і не міг знати; 4) чи є інші більш м`які запобіжні заходи, які зможуть запобігти ризикам, передбаченим статтею 177 КПК.
Крім того, при вирішенні питання про обрання запобіжного заходу, крім наявності ризиків, зазначених у статті 177 цього Кодексу, слідчий суддя, суд на підставі наданих сторонами кримінального провадження матеріалів зобов`язаний оцінити в сукупності всі обставини, у тому числі ті, які передбачені ч. 1 ст. 178 КПК України.
Детективами Національного антикорупційного бюро України здійснюється досудове розслідування, а прокурорами Спеціалізованої антикорупційної прокуратури здійснюється процесуальне керівництво у Кримінальному провадженні. 
13.03.2024 ОСОБА_4 повідомлено про підозру у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч. 5 ст. 27 ч. 5 ст. 191 КК України.
02.04.2024 ОСОБА_4 повідомлено про нову підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 5 ст. 27 ч. 5 ст. 191 КК України.
Ухвалою слідчого судді Вищого антикорупційного суду від 18.04.2024 у справі № 991/3135/24 застосувано до підозрюваного запобіжний захід у вигляді цілодобового домашнього арешту, із забороною залишати житло за адресою: АДРЕСА_1 , з покладенням на нього відповідних процесуальних обов`язків на 2 місяці.
Ухвалою слідчого судді Вищого антикорупційного суду від 17.06.2024 строк дії запобіжного заходу у вигляді цілодобового домашнього арешту та відповідних процесуальних обов`язків, покладених на підозрюваного ОСОБА_4 , продовжено до 18.08.2024 
Ухвалою слідчого судді Вищого антикорупційного суду від 16.08.2024 підозрюваному ОСОБА_4 змінено запобіжний захід у вигляді цілодобового домашнього арешту на домашній арешт у нічний час доби з 22 години 00 хвилин до 07 години 00 хвилин строком на два місяці.
Ухвалою слідчого судді Вищого антикорупційного суду від 14.10.2024 підозрюваному ОСОБА_4 змінено запобіжний захід у вигляді домашнього арешту у нічний час доби з 22 години 00 хвилин до 07 години 00 хвилин на заставу в розмірі 150 (сто п`ятдесят) прожиткових мінімумів для працездатних осіб, що становить 454 200 гривень, додатково поклавши наступні обов`язки: 1)не відлучатися із міста Києва без дозволу детектива, прокурора або суду; 2)прибувати на першу вимогу до детективів Національного бюро, які здійснюють досудове розслідування у кримінальному провадженні, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань 07 липня 2022 року за № 52021000000000169; 3)повідомляти детективів, прокурора чи суд про зміну свого місця проживання; 4)утримуватися від спілкування з працівниками та службовими особами філії «Центр забезпечення виробництва» АТ «Укрзалізниця» та Акціонерного товариства «Укрзалізниця», а також з іншими підозрюваними ( ОСОБА_7 , ОСОБА_8 , ОСОБА_9 , ОСОБА_10 , ОСОБА_11 , ОСОБА_12 , ОСОБА_13 , ОСОБА_14 , ОСОБА_15 , ОСОБА_16 , ОСОБА_17 , ОСОБА_18 , ОСОБА_19 ); 5) утримуватися від відвідування будь-яких приміщень, які належать чи які займають філія «Центр забезпечення виробництва» АТ «Укрзалізниця», Акціонерне товариство «Укрзалізниця»; 6) здати на зберігання прокурору, який входить до групи прокурорів у цьому кримінальному провадженні, свій паспорт (паспорти) для виїзду за кордон, інші документи, що дають право на виїзд з України і в`їзд в Україну.
Ухвалою Апеляційної палати Вищого антикорупційного суду від 31.10.2024 вищевказана ухвала залишена без змін.
Ухвалою Вищого антикорупційного суду від 06.11.2024 у справі № 991/12517/24 продовжено строк досудового розслідування у Кримінальному провадженні до одинадцяти місяців, тобто, до 13.02.2025 включно.

Кримінальне правопорушення, у вчиненні якого підозрюється особа, та обґрунтованість підозри.
За версією органу досудового розслідування ОСОБА_4 підозрюється у пособництві у заволодінні чужим майном шляхом зловживання службовою особою своїм службовим становищем, вчиненого повторно, організованою групою, в умовах воєнного стану, в особливо великих розмірах, тобто у вчиненні кримінального правопорушення (злочину), передбаченого ч.5 ст. 27, ч. 5 ст. 191 КК України.
Так, у ході досудового розслідування встановлено, що не пізніше жовтня 2021 року ОСОБА_10 , створив організовану групу з числа осіб, що працюють у приватному секторі економіки, протиправна діяльність яких повинна була бути спрямована на заволодіння грошима АТ «Укрзалізниця» під час проведення останнім публічних торгів (або за прямими договорами) із закупівлі товарних матеріальних цінностей для власних потреб у виробничо-господарській діяльності шляхом завчасного погодження учасниками організованої групи переможців торгів, забезпечення акцепту їх пропозицій та укладання договорів із ними, умисного створення умов з уникнення реальної конкуренції під час проведення публічних торгів, надання контрольованим організованою групою товариствам переваг порівняно з альтернативними постачальниками товарної продукції та створення для неконтрольованих групою постачальників додаткових перешкод (бар`єрів), які б усували можливість участі у публічних закупівлях АТ «Укрзалізниця» або суттєво її ускладнювали.
До складу створеної ОСОБА_10 організованої групи входили  ОСОБА_13 , ОСОБА_9 , ОСОБА_11 та ОСОБА_4 . За останніми була визначена роль та виконання функції кураторів філії «Центр забезпечення виробництва» АТ «Укрзалізниця» як структурного підрозділу товариства, який забезпечував проведення централізованих закупівель товарної продукції на користь товариства.
Переслідуючи мету протиправного збагачення, вищевказаними особами організовано вчинення заволодіння грошовими коштами АТ «Укрзалізниця» під час, зокрема, закупівлі кабельно-провідникової продукції та трансформаторів силових, встановлена взаємодія з ОСОБА_14 , ОСОБА_15 , ОСОБА_16 , ОСОБА_7 та ОСОБА_12 з метою вироблення механізму з укладання договорів поставки продукції, з підконтрольних вказаним особам підприємств.
Згідно ч. 5 ст. 9 КПК України кримінальне процесуальне законодавство України застосовується з урахуванням практики ЄСПЛ.
Зокрема, у справі «Фокс, Кемпбелл і Гартлі проти Сполученого Королівства» від 30 серпня 1990 року зазначено, що «обґрунтована підозра» означає існування фактів або інформації, які можуть переконати об`єктивного спостерігача в тому, що особа, про яку йдеться, могла вчинити правопорушення, крім того, вимога розумної підозри передбачає наявність доказів, які об`єктивно пов`язують підозрюваного з певним злочином, вони не повинні бути достатніми, щоб забезпечити засудження, але мають бути достатніми, щоб виправдати подальше розслідування або висунення обвинувачення.
При цьому, обставини здійснення підозрюваним конкретних дій та доведеність його вини, потребують перевірки та оцінки у сукупності з іншими доказами у кримінальному провадженні під час подальшого досудового розслідування.
Такий висновок цілком узгоджується із правовими позиціями, наведеними у рішеннях ЄСПЛ, зокрема, у справі «Мюррей проти Сполученого Королівства» № 14310/88 від 23.10.1994 суд зазначив, що «факти, які є причиною виникнення підозри не повинні бути такими ж переконливими, як і ті, що є необхідними для обґрунтування вироку чи й просто висунення обвинувачення, черга якого надходить на наступній стадії процесу кримінального розслідування».
У пункті 175 рішення Європейського суду з прав людини від 21.04.2011 у справі «Нечипорук і Йонкало проти України» зазначено, що «термін «обґрунтована підозра» означає, що існують факти або інформація, які можуть переконати об`єктивного спостерігача в тому, що особа, про яку йдеться, могла вчинити правопорушення. Факти, що підтверджують обґрунтовану підозру, не повинні бути такого ж рівня, що й факти, на яких має ґрунтуватися обвинувальний вирок.
За такого, слідчий суддя на стадії досудового розслідування для вирішення питання, зокрема, щодо обґрунтованості підозри не вправі вирішувати ті питання, які повинен вирішувати суд при розгляді кримінального провадження по суті, тобто, не вправі оцінювати докази з точки зору їх достатності і допустимості для встановлення вини особи у вчиненні кримінального правопорушення чи її відсутності, а лише зобов`язаний на підставі розумної оцінки сукупності отриманих доказів визначити, що причетність особи до вчинення кримінального правопорушення є вірогідною та достатньою для застосування щодо цієї особи обмежувальних заходів.
Згідно з доводами, викладеними у Клопотанні, та документами, наданими на підтвердження цих доводів, обґрунтованість підозри щодо вчинення ОСОБА_4 інкримінованого йому кримінального правопорушення підтверджується сукупністю наступних доказів:
– показаннями свідка ОСОБА_20 , допитаного слідчим суддею 18 січня 2024 року, який повідомив обставини організації ОСОБА_10 організованої групи за участю ОСОБА_13 , ОСОБА_4 та ОСОБА_21 , які контролювали поставки товарної продукції на користь АТ «Укрзалізниця» та які із залученням посадових осіб товариства ОСОБА_9 , ОСОБА_22 , ОСОБА_23 , ОСОБА_24 сприяли діяльності групи у забезпеченні укладання договорів з підконтрольними групі юридичними особами. За твердженням свідка, ОСОБА_10 з ОСОБА_13 контролювали фінансові потоки, забезпечили контроль над певними службовими особами низки юридичних осіб, у тому числі шляхом призначення на посади підконтрольних осіб. Крім того, свідок повідомив, що ОСОБА_4 отримав вказівку від ОСОБА_10 та ОСОБА_13 забезпечити перемогу та укладання договорів філією ЦЗВ із ТОВ «Узелектро» та ТОВ «Еліз», розподіливши між ними номенклатуру. В ході забезпечення укладання договору із ТОВ «Узелектро» безпосереднє сприяння надавав ОСОБА_18 . Зі слів свідка, ОСОБА_18 підготував довідку про те, що один з потенційних постачальників трансформаторів – ТОВ «Стан-Комплект» мав зв`язки із Російською Федерацією, що було використано для відхилення пропозиції цього ТОВ. Лист аналогічного змісту був підготовлений ОСОБА_10 . Також, за твердженням свідка, для підтримання прихованого зв`язку ОСОБА_10 із підлеглими йому учасниками групи використовувався ОСОБА_19 ;
– протоколом за результатами оперативно-розшукового заходу – аудіо-, відеконтролю особи від 08 липня 2022 року, в ході якого зафіксовано розмови ОСОБА_4 з ОСОБА_9 , під час яких ОСОБА_10 згадується як «смотрящий» за Товариством та особа, чиї команди він виконує. 01, 04, 05, 06 липня 2022 року в ході розмов ОСОБА_4 з ОСОБА_9 та ОСОБА_12 обговорювалися обставини постачання трансформаторів, подальший розподіл номенклатур трансформаторів силових між постачальниками та вирішувалося забезпечити подальші поставки трансформаторів, а також згадувалися факти контактування з « ОСОБА_25 », обговорювалися обставини усунення від участі у закупівлі ТОВ «Стан-комплект» через те, що воно перешкоджає укладенню договору, у зв`язку з пропозицією нижчої ціни;
– протоколом результатами проведення НСРД – аудіоконтролю особи від 19 вересня 2024 року щодо прохання ОСОБА_4 зустрітись із іншими підозрюваними у цьому провадженні; 
– протоколом за результатами проведення НСРД – аудіо-, відеоконтролю особи від 29 вересня 2022 року, у якому зафіксовано розмови ОСОБА_4 з ОСОБА_9 від 08 серпня, 06 вересня 2022 року щодо ТОВ «Стан-Комплект», а також інші обставини постачання трансформаторів, при цьому ОСОБА_10 знову згадується як особа, яка контролює ОСОБА_4 ;
– протоколом за результатами проведення НСРД – аудіо-, відеоконтролю особи від 21 лютого 2023 року, згідно з яким 29 грудня 2022 року ОСОБА_4 обговорював з ОСОБА_11 виплату ТОВ «Узелектро» авансового платежу у розмірі 93 млн грн та зазначав, що на цьому етапі вони отримають з цієї суми 10 млн грн; 29 грудня 2022 року ОСОБА_4 зустрівся із ОСОБА_19 та в ході розмови відзвітував йому (для передачі інформації ОСОБА_10 ) про оплату на користь «узбеків» авансу у розмірі 93 млн грн та 18 млн грн та повідомив, що у цих грошах він «врахував» « ОСОБА_25 »; зустрівся із ОСОБА_18 , в ході розмови передав останньому неправомірну вигоду у вигляді двох мобільних телефонів iPhone 14 Pro Max та обговорював з ним залучення до протиправних домовленостей інших посадових осіб товариства; 17 січня 2023 року ОСОБА_4 передав гроші як частину предмету заволодіння ОСОБА_18 ; 18 січня 2023 року ОСОБА_4 в розмові із ОСОБА_11 зазначив, що зустрівся із ОСОБА_12 , і той передав йому частину предмету заволодіння по трансформаторам; 23 січня 2023 року, ОСОБА_4 зустрівся з ОСОБА_19 та передав йому гроші за сприяння і невикриття діяльності організованої групи та забезпечення «контакту» із ОСОБА_10 , крім того, намагався вже вдруге передати частину предмету заволодіння ОСОБА_10 у розмірі 50 тис доларів США «за трансформатори»; 15 лютого 2022 року ОСОБА_4 передав ОСОБА_19 частину предмету заволодіння за результатами виконання АТ «Укрзалізниця» договору із ТОВ «Узелектро» у розмірі 50 тис доларів США для передачі ОСОБА_10 ;
– протоколом за результатами здійснення НСРД – аудіоконтролю особи від 08 травня 2023 року, у якому зафіксовано відомості щодо отримання ОСОБА_11 звіту від ОСОБА_4 про забезпечення ОСОБА_12 подальших поставок трансформаторів силових, а також про те, що останній стосовно цього тримає постійний телефонний зв`язок із ОСОБА_9 , і що ОСОБА_9 готовий в будь-який момент оплачувати вартість поставлених трансформаторів. Також, ОСОБА_4 спонукав ОСОБА_12 , щоб він налаштовував представників ТОВ «Узелектро» на найшвидшу поставку трансформаторів, оскільки філія ЦЗВ «готова» платити «бабки»; 
– протоколом огляду від 15 січня 2024 року, у якому зафіксовано записи розмов, що відбулися всередині автомобіля, яким користувався ОСОБА_4 , зокрема, щодо поставок трансформаторів силових; 
– протоколом за результатами здійснення НСРД – аудіоконтролю особи від 20 червня 2023 року, згідно з яким зафіксовано розмову між ОСОБА_14 та ОСОБА_15 щодо осіб, які пропонують їм фінансову схему сплати грошей за надане сприяння у постачанні кабельно-провідникової продукції групі компаній, яка контролюється ОСОБА_14 – ОСОБА_16 , на користь АТ «Укрзалізниця». В ході розмови згадувалися ОСОБА_13 , ОСОБА_4 та ОСОБА_10 ;
– протоколом за результатами проведення НСРД – аудіоконтролю особи від 09 січня 2024 року, у якому зафіксовано обговорення ОСОБА_10 в контексті його впливу на АТ «Укрзалізниця» і його можливостей вільного спілкування і вирішення питань у заступнику Офісу Президента України ОСОБА_26 та керівника Офісу Президента України ОСОБА_27 ; 
– протоколами за результатами проведення ОРЗ – візуального спостереження за особою від 23 червня, 08 липня, 29 вересня 2022 року, відповідно до яких зафіксовані зустрічі ОСОБА_4 та ОСОБА_14 , ОСОБА_18 , ОСОБА_22 , ОСОБА_13 , ОСОБА_23 , ОСОБА_11 , ОСОБА_9 , ОСОБА_12 ;
– протоколом за результатами проведення НСРД від 22 листопада 2022 року, у якому зафіксовано зустріч ОСОБА_4 з ОСОБА_12 ; 
– протоколом за результатами проведення НСРД – візуального спостереження за особою в публічно доступних місцях від 21 лютого 2022 року, відповідно до якого зафіксовано зустріч ОСОБА_4 та ОСОБА_19 в салоні авто ОСОБА_4 ;
– протоколом про результати проведення НСРД – візуального спостереження за особою в публічно доступних місцях від 18 квітня 2023 року, у якому зафіксовано зустріч ОСОБА_4 та ОСОБА_18 ; 
– протоколом огляду від 24 жовтня 2023 року електронної пошти ОСОБА_11 , з якого вбачається, що ОСОБА_11 утримує список товариств, зокрема, ТОВ «Торум», ТОВ «Альянс Груп», ТОВ «Берислав Реммаш», ТОВ «Мантікор», ТОВ «Азот Імпекс», ТОВ «Адс Сервіс», ТОВ ПВК «Альтаір», ТОВ «Текстиль-Контакт», ТОВ «Укркабель-Київ», ТОВ «Форум Трейд Логістік», ТОВ «Тускар» та ін. Таблиця із найменуванням цих товариств містить реквізити договорів, дати їх укладання із АТ «Укрзалізниця», найменування продукції, суми контрактів обсягів поставленого, фактично сплачених грошей АТ «Укрзалізниця»;
– протоколом огляду від 29 грудня 2023 року ноутбуку ОСОБА_4 , в ході здійснення якого виявлено файли щодо участі юридичних осіб у постачанні товарів АТ «Укрзалізниця» та розміру відсотків, які вони мали сплачувати від отриманої виручки;
– протоколом огляду від 08 липня 2023 року, яким оглянуто термінал мобільного зв`язку ОСОБА_4 , в ході якого виявлене його листування з ОСОБА_9 , ОСОБА_23 , ОСОБА_13 , виявлено чистий аркуш паперу з печаткою ТОВ «Узелектро» і підписом його директора ОСОБА_8 , файл із найменуваннями постачальників філії ЦЗВ з сумами, перерахованими на їх рахунки в листопаді – грудні 2022 року, серед яких, зокрема, наявні ТОВ «Еліз» та ТОВ «Узелектро»;
– протоколом огляду від 14 серпня 2023 року, яким оглянуто файл-звіт сформований з мобільного телефону ОСОБА_9 , в ході якого виявлене його листування з ОСОБА_28 , ОСОБА_4 ;
– протоколом обшуку від 22 травня 2023 року автомобіля ОСОБА_4 , в ході якого виявлено чорновий запис із розрахунками собівартості трансформаторів силових, ціни із ПДВ, ціни продажу та різниці між собівартістю та ціною продажу;
– листом Департаменту захисту національної державності СБ України від 30 вересня 2022 року № 5/7/3/1-12487 за підписом ОСОБА_10 , адресованим АТ «Укрзалізниця», згідно з яким ТОВ «Стан-Комплект» має зв`язки із особами, які підтримували агресію РФ щодо України та мали частки у статутному капіталі товариства;
– договором поставки силових трансформаторів виробництва АТ «Чирчикський трансформаторний завод» № ЦЗВ-07-04522-01 від 22 грудня 2022 року, укладеним між філією ЦЗВ АТ «Укрзалізниця» та ТОВ «Узелектро»;
– договором поставки № УЗ2022-4 від 05 грудня 2022 року, укладеним між ТОВ «Узелектро» та ТОВ «Європейські енергетичні рішення ЕООД»;
– контрактами, укладеними між ТОВ «Європейські енергетичні рішення ЕООД» та АТ «Чирчикський трансформаторний завод», про придбання трансформаторів силових;
– актами приймання-передачі трансформаторів, укладених між АТ «Укрзалізниця» та ТОВ «Узелектро»;
– договорами поставки кабельно-провідникової продукції № ЦЗВ-02-03921-01 від 01 вересня 2021 року, укладеним філією ЦЗВ із ТОВ ТД «Укркабель-Київ», № ЦЗВ-02-00522-01 від 18 травня 2022 року, укладеним між філією ЦЗВ ТОВ ТД «Кабель-Центр», додатковими угодами та рознарядками до них;
– інформацією про перерахування коштів з рахунків АТ «Укрзалізниця» за договорами поставки кабельно-провідникової продукції № ЦЗВ-02-03921-01 від 01 вересня 2021 року та № ЦЗВ-02-00522-01 від 18 травня 2022 року;
– письмовою консультацією спеціаліста від 21 лютого 2024 року, якою встановлена економічна різниця між цінами продажу на користь АТ «Укрзалізниця» кабельно-провідникової продукції та її закупівлі, в тому числі, сировини, у виробника, що становить особливо великий розмір, та іншими доказами в їх сукупності. 
Ураховуючи вищезазначені загальні підходи до обґрунтованості підозри, а також встановлені згідно з матеріалами Клопотання факти, слідчий суддя вважає, що наявна інформація, яка може переконати об`єктивного спостерігача у тому, що ОСОБА_4 своїми діями, про які йдеться у Повідомленні про підозру, вчинив інкриміноване йому кримінальне правопорушення.
Разом з тим, вищенаведеним висновком про обґрунтованість підозри не констатується наявності в діях ОСОБА_4 вини у вчиненні злочину. Так, на цій стадії слідчий суддя не вправі наперед вирішувати питання про фактичні обставини кримінального правопорушення, кваліфікацію дій підозрюваного, доведеність чи недоведеність винуватості підозрюваного, давати оцінку доказам щодо їх належності, допустимості, достовірності та достатності, оскільки ці питання вирішуються судом при ухваленні судового рішення по суті обвинувачення на підставі обвинувального акта, а не під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу щодо особи, якій повідомлено про підозру у вчиненні злочину. 
Обставини здійснення підозрюваним конкретних дій та доведеність його вини потребують перевірки та оцінки у сукупності з іншими доказами у Кримінальному провадженні під час подальшого досудового розслідування.
Обґрунтованість підозри щодо вчинення підозрюваним кримінального правопорушення підтверджується наявними в матеріалах кримінального провадження доказами, що є достатніми для висновку, що підозра не є вочевидь необґрунтованою та відповідає стандарту переконання «обґрунтована підозра».

Наявність ризиків, та їх обґрунтованість
Метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання ризикам, визначеним ч. 1 ст. 177 КПК України.
Підставою застосування запобіжного заходу є наявність, зокрема, ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді, суду вважати, що підозрюваний може здійснити дії, передбачені частиною 1 статті 177 КПК (частина 2 статті 177 КПК).
Ризики, які дають достатні підстави слідчому судді, суду вважати, що підозрюваний може здійснити спробу протидії кримінальному провадженню у формах, що передбачені частиною 1 статті 177 КПК, слід вважати наявними за умови встановлення обґрунтованої ймовірності можливості здійснення підозрюваним зазначених дій. При цьому КПК не вимагає доказів того, що підозрюваний обов`язково (поза всяким сумнівом) здійснюватиме відповідні дії, однак вимагає доказів того, що він має реальну можливість їх здійснити у конкретному кримінальному провадженні в майбутньому.
Сторона обвинувачення зазначає, що наявні ризики вчинення підозрюваним дій, передбачених пунктами 1-4 ч. 1 ст. 177 КПК України.

Щодо ризику переховування від органів досудового розслідування та суду 
Ризик переховування від органу досудового розслідування/суду є актуальним безвідносно до стадії кримінального провадження та обумовлений серед іншого можливістю притягненням до кримінальної відповідальності та пов`язаними із цим можливими негативними для особи наслідками (обмеженнями) і, зокрема, суворістю передбаченого покарання (кримінальне правопорушення, у вчиненні якого підозрюється ОСОБА_4 , є особливо тяжким корупційним злочином, за яке передбачено покарання у виді позбавлення волі на значний строк від семи до дванадцяти років). Тяжкість ймовірного покарання особливо сильно підвищують ризик переховування від органу досудового розслідування та/або суду на перших етапах притягнення особи до кримінальної відповідальності.
При цьому, слідчий суддя при встановленні даного ризику враховує існування інших факторів, які можуть свідчити про наявність у  ОСОБА_4 можливості переховуватися від органів досудового розслідування та суду. Так, про відсутність перешкод для підозрюваного покинути територію України свідчить також і те, що ОСОБА_4 має паспорт громадянина України для виїзду за кордон, строк дії якого встановлено до 23.07.2025 (т.1 арк. 157). 
Слідчий суддя враховує, що на території України введено воєнний стан з 24 лютого 2022 року, який діє по теперішній час. У зв`язку із цим обмежено виїзд з України громадян України чоловічої статі віком від 18 до 60 років, а також визначено перелік громадян України чоловічої статі, які відносяться до категорії військовозобов`язаних, що мають можливість виїхати за кордон під час дії воєнного стану.
Так, згідно п. 2-6 Правил перетинання державного кордону громадянами України, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 27 січня 1995 р. № 57 (у редакції постанови Кабінету Міністрів України від 25 серпня 2010 р. № 724) у разі введення на території України надзвичайного або воєнного стану право на перетин державного кордону, крім осіб, зазначених у пунктах 2-1 та 2-2 цих Правил, також мають інші військовозобов`язані особи, які не підлягають призову на військову службу під час мобілізації. 
Абзацом четвертим ст. 23 Закону України «Про мобілізаційну підготовку та мобілізацію» визначено, що не підлягають призову на військову службу під час мобілізації військовозобов`язані жінки та чоловіки, на утриманні яких перебувають троє і більше дітей віком до 18 років.
У судовому засіданні встановлено, що на утриманні ОСОБА_4 перебуває троє неповнолітніх дітей. Таким чином, ОСОБА_4 має право на відстрочку від призову на військову службу під час мобілізації, отримання якої надасть йому можливість виїжджати закордон в умовах воєнного стану. Згідно матеріалів Клопотання (т.6 а. 92-93), вбачається, що підозрюваний неодноразово здійснював виїзди за кордон. При цьому, причина таких виїздів не спростовує висновку, що підозрюваний має можливість переховуватися за кордоном у майбутньому. 
Ризик переховування від органів досудового розслідування та суду стосується не ухилення підозрюваного виключно за кордоном, а розповсюджується й на переховування в межах України, з огляду на що факт здачі підозрюваним на зберігання паспорта громадянина України для виїзду за кордон не виключає такого ризику. 
Крім того, за даними, зафіксованими у протоколі від 21 лютого 2023 року, ОСОБА_4 у розмові із невстановленою особою від 14 лютого 2023 року повідомляє, що планує придбати собі підроблену довідку в якій буде відображено, що він хворий на цукровий діабет та астму, що надасть йому право вільно залишати територію України. 
У протоколі від 08 травня 2023 року ОСОБА_4 у розмові із ОСОБА_18 обговорював порядок виїзду за кордон та проблеми, що із цим пов`язані, а також повідомив, що наступного разу буде оформляти документи через посадових осіб Міністерства оборони України. Упродовж 23 березня – 04 квітня 2023 року ОСОБА_4 перебував за кордоном та відпочивав завдяки отриманому дозволу через посадових осіб Міністерства оборони України. Під час подальшої приватної розмови ОСОБА_4 підтвердив факт виїзду за кордон для відпочинку та вказав, що підставою для виїзду стала довідка, видана Міністерством оборони України.
Так, слідчий суддя враховує, що ОСОБА_4 на території України має міцні соціальні зв`язки (має на утриманні трьох дітей, мати похилого віку), має зареєстроване місце проживання у м. Київ, працевлаштований (працює на посаді інженера-електрика в ТДВ «Телекомунікаційні системи»).
Разом з тим, наведені вище обставини у сукупності дають підстави дійти висновку щодо існування ризику вчинення підозрюваним дій, направлених на переховування від органу досудового розслідування та суду.

Щодо ризику знищити документи та інші речі, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення.
Ризик знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення, підтверджується, зокрема, розмовою ОСОБА_4 , зафіксованою у протоколі НСРД від 21 лютого 2023 року, в якій останній повідомляв, про домовленості з працівниками СБУ щодо фіктивної реєстрації кримінального провадження і передання документів, які стосувалися закупівлі трансформаторів у ТОВ «Узелектро» за запитами підконтрольних службових осіб правоохоронних органів, з метою їх вилучення і, як наслідок, фактичного приховування документів від працівників НАБУ, які становлять предмет доказування.

Щодо ризику незаконного впливу на свідків, інших підозрюваних у цьому ж кримінальному провадженні.
Ризик незаконного впливу на свідків у кримінальному провадженні також неможливо нівелювати з огляду на те, що ОСОБА_4 після набуття статусу підозрюваного безумовно стала відома така інформація, якою він може скористатися для забезпечення власного захисту шляхом тиску на свідків та інших підозрюваних або здійснення їх підкупу, з метою унеможливлення притягнення його до кримінальної відповідальності. Крім того, у протоколі НСРД від 19 вересня 2024 року, зафіксовано, що 09 лютого 2024 року ОСОБА_14 повідомив ОСОБА_15 про телефонний дзвінок ОСОБА_4 та прохання зустрітись, що вказує на пряме порушення останнім встановленого щодо нього рішенням слідчого судді від 16 серпня 2024 року у справі №99/7272/24 обов`язку, зокрема, утриматися від спілкування з іншими підозрюваними.

Щодо ризику перешкоджання кримінальному провадженню іншими чином
На наявність ризику перешкоджання кримінальному провадженню іншим чином вказують зафіксовані в матеріалах НСРД факти конспірації підозрюваними, зокрема використання під час спілкування між собою псевдонімів, що підтверджує високий рівень підготовки та конспіративності дій співучасників та свідчить про схильність та здатність, зокрема і підозрюваного ОСОБА_4 , приховувати та маскувати свої протиправні дії. Також вказаний ризик підтверджується наявністю у ОСОБА_4 зв`язків серед колишніх службових осіб правоохоронних органів, зокрема, органів Служби безпеки України, користуючись якими останній може опосередковано незаконно впливати на перебіг досудового розслідування та прийняття процесуальних рішень.

Щодо обставин, що виникли після прийняття попереднього рішення про застосування запобіжного заходу до підозрюваного.
Ухвалою слідчого судді Вищого антикорупційного суду від 14.10.2024 у справі № 991/11652/24 підозрюваному ОСОБА_4 змінено запобіжний захід у вигляді домашнього арешту у нічний час доби з 22 години 00 хвилин до 07 години 00 хвилин на заставу в розмірі 150 (сто п`ятдесят) прожиткових мінімумів для працездатних осіб, що становить 454 200 гривень, з покладанням додаткових процесуальних обов`язків.
Ухвалою Апеляційної палати Вищого антикорупційного суду від 31.10.2024 вищевказана ухвала залишена без змін.
Слідчим суддею встановлено, що станом на день розгляду Клопотання до Національного антикорупційного бюро України та Спеціалізованої антикорупційної прокуратури не надано доказів на підтвердження внесення застави в розмірі 454 200 гривень за підозрюваного ОСОБА_4 у повному обсязі.

Щодо наявності підстав для застосування більш м`якого запобіжного заходу. 
Відповідно до ч. 1 ст. 183 КПК України, тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, зазначеним у ст. 177 КПК України.
З огляду на положення п. 4) ч. 2 ст. 183 КПК України запобіжний захід у вигляді тримання під вартою може бути застосовано, зокрема, до раніше не судимої особи, яка підозрюється або обвинувачується у вчиненні злочину, за який законом передбачено покарання у виді позбавлення волі на строк понад п`ять років.
Метою застосування запобіжного заходу, в тому числі й такого виняткового, як тримання під вартою, відповідно до положень ч.1 ст.177 КПК України є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам вчинити дії, передбаченні ч.1 ст.177 КПК України, на будь-якій стадії кримінального провадження, тобто як на стадії досудового розслідування, так і на стадії судового провадження.
ОСОБА_4 підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 5 ст. 27 ч. 5 ст. 191 КК України, яке є особливо тяжким корупційним злочином.
Як вже зазначалось вище, стороною обвинувачення доведено, що повідомлена ОСОБА_4 підозра у вчиненні вказаного злочину є обґрунтованою, ризики, заявлені стороною обвинувачення, існують.
При цьому встановлено, що ОСОБА_4 є обвинуваченим у кримінальному провадженні № 52023000000000423 від 15.08.2023 за ч. 3 ст. 369, ч. 2 ст. 209 КК України.
З огляду на існування обґрунтованої підозри у вчиненні  ОСОБА_4  вищевказаного злочину, наявність встановлених вище ризиків, які наразі продовжують існувати та не зменшилися, та враховуючи те, що підозрюваним не було дотримано умов застосування запобіжного заходу у виді застави шляхом невнесення встановленого ухвалою суду суми застави на відповідний рахунок банку у строки, передбачені чинним законодавством, що стороною захисту не спростовано та не надано доказів на підтвердження внесення суми застави за підозрюваного  ОСОБА_29  у повному обсязі (454 200 гривень), що є обставиною, яка виникла після прийняття попереднього рішення про застосування запобіжного заходу, слідчий суддя дійшов висновку про наявність обґрунтованих підстав для зміни запобіжного заходу у виді застави на більш жорсткий запобіжний захід у виді тримання під вартою з визначенням альтернативного запобіжного заходу у виді застави та покладанням обов`язків, передбачених ч. 5 ст. 194 КПК України, що в даному випадку, з урахуванням невиконання підозрюваним обов`язку щодо внесення застави в повному обсязі, буде належним запобіжником від порушення підозрюваним процесуальних обов`язків та його належної процесуальної поведінки.     

 Обґрунтування розміру застави.
Застава полягає у внесенні коштів у грошовій одиниці України на спеціальний рахунок, визначений в порядку, встановленому Кабінетом Міністрів України, з метою забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього обов`язків, під умовою звернення внесених коштів у доход держави в разі невиконання цих обов`язків. Можливість застосування застави щодо особи, стосовно якої застосовано запобіжний захід у вигляді тримання під вартою, може бути визначена в ухвалі слідчого судді, суду у випадках, передбачених частинами третьою або четвертою статті 183 цього Кодексу (ч. 1 ст. 182 КПК України).
Відповідно до ч. 3 ст. 183 КПК України, слідчий суддя, суд при постановленні ухвали про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою зобов`язаний визначити розмір застави, достатньої для забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим обов`язків, передбачених цим Кодексом, крім випадків, передбачених частиною четвертою цієї статті.
Розмір застави визначається слідчим суддею, судом з урахуванням обставин кримінального правопорушення, майнового та сімейного стану підозрюваного, обвинуваченого, інших даних про його особу та ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу. Розмір застави повинен достатньою мірою гарантувати виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього обов`язків та не може бути завідомо непомірним для нього (частина 4 статті 182 КПК України).
Розмір застави визначається щодо особи, підозрюваної у вчиненні особливо тяжкого злочину, у таких межах: від вісімдесяти до трьохсот розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб (п. 3 ч. 5 ст. 182 КПК України). 
Відповідно до ч. 5 ст. 182 КПК України, у виключних випадках, якщо слідчий суддя, суд встановить, що застава у зазначених межах не здатна забезпечити виконання особою, що підозрюється, обвинувачується у вчиненні тяжкого або особливо тяжкого злочину, покладених на неї обов`язків, застава може бути призначена у розмірі, який перевищує вісімдесят чи триста розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб відповідно. 
Отже, з одного боку, розмір застави повинен бути таким, щоб загроза її втрати утримувала б підозрюваного від намірів та спроб порушити покладені на нього обов`язки, а з іншого - не має бути таким, що є завідомо непомірним для цієї особи та призводить до неможливості виконання застави.
При визначені розміру застави необхідно врахувати: обставини кримінального правопорушення, майновий стан підозрюваного, його сімейний стан, у тому числі матеріальне становище близьких осіб, встановлені ризики, передбачених статтею 177 КПК, помірність обраного розміру застави та можливість її виконання, а також розмір майнової шкоди (збитків), у завданні якої підозрюється особа.
Як встановлено вище, внаслідок вчинення кримінального правопорушення співучасники, до складу яких входив і ОСОБА_4 , заволоділи грошовими коштами АТ «Укрзалізниця» у розмірі 94 781 454,63 грн.
Згідно відомостей, що містяться в Державному реєстрі речових прав на нерухоме майно та Реєстрі прав власності на нерухоме майно (т.1 а. 164-189) у власності ОСОБА_4 та його дітей перебувають сім квартир, земельна ділянка, автомобіль, у власності ОСОБА_30 , з якою підозрюваний має спільних дітей, перебуває квартира, чотири земельні ділянки, два автомобіля.
Згідно відомостей з державного реєстру фізичних осіб-платників податків про джерела та суми доходів, отриманих фізичними особами від податкових агентів, за період 2020-2023 роки ОСОБА_4 отримав дохід у розмірі майже 12 млн. грн., ОСОБА_31 отримала дохід у розмірі майже 3 млн. грн. 
З 15.08.2024 ОСОБА_4 працює на посаді інженера-електрика в ТДВ «Телекомунікаційні системи» з посадовим окладом 8 500 грн. у місяць (т.3 арк.60).
Слідчий суддя враховує, що у рамках іншого кримінального провадження до підозрюваного застосовано запобіжний захід у вигляді застави у розмірі 8 000 000 грн, яка за нього внесена ТОВ «Флайбрідж». 
Таким чином, враховуючи характер та обставини кримінального правопорушення, яке є особливо тяжким корупційним злочином, роль підозрюваного у вчиненні злочину (пособник), майновий стан підозрюваного та членів його сім`ї, наявність ризиків, передбачених п.п. 1-4 ч. 1 ст. 177 КПК України, розмір предмета заволодіння внаслідок вчинення кримінального правопорушення (94 781 454,63 гривень), слідчий суддя дійшов висновку, що застава має бути призначена у сумі 400 000 (чотириста тисяч) гривень, яка не є завідомо непомірною для підозрюваного та буде достатньою для гарантування виконання підозрюваним покладених на нього обов`язків.
Також, відповідно до положень ч. 4 ст. 194 КПК України, у разі внесення застави для зменшення наведених вище ризиків на підозрюваного слід покласти обов`язки, передбачені ч. 5 ст. 194 КПК України. 
Ухвалою Вищого антикорупційного суду від 06.11.2024 у справі № 991/12517/24 продовжено строк досудового розслідування у Кримінальному провадженні до одинадцяти місяців, тобто, до 13.02.2025 включно.
Досудове розслідування - стадія кримінального провадження, яка починається з моменту внесення відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань і закінчується закриттям кримінального провадження або направленням до суду обвинувального акта, клопотання про застосування примусових заходів медичного або виховного характеру, клопотання про звільнення особи від кримінальної відповідальності, клопотання про закриття кримінального провадження (п.5 ч. 1 ст. 3 КПК України).
Згідно ч. 1 ст. 197 КПК України строк дії ухвали слідчого судді, суду про тримання під вартою або продовження строку тримання під вартою не може перевищувати шістдесяти днів. 
Обов`язки, передбачені частинами п`ятою та шостою статті 194 КПК України, можуть бути покладені на підозрюваного, обвинуваченого на строк не більше двох місяців (ч. 7 ст. 194 КПК України).
При цьому, з огляду на положення ст. 197, ч. 7 ст. 194 КПК України, ухвала про застосування запобіжного заходу, в тому числі, в частині покладення на підозрюваного обов`язків, передбачених, зокрема, ч. 5 ст. 194 КПК України, припиняє свою дію після закінчення строку, на який було застосовано запобіжний захід та покладені відповідні обов`язки, і обов`язки скасовуються.
Крім того, відповідно до положень статті 203 КПК України, ухвала про застосування запобіжного заходу припиняє свою дію після закінчення строку дії ухвали про обрання запобіжного заходу, ухвалення виправдувального вироку чи закриття кримінального провадження або винесення ухвали про скасування запобіжного заходу в порядку, передбаченому цим Кодексом.
Завершення чи закінчення досудового розслідування в інших формах, крім закриття кримінального провадження, не є підставою для припинення строку дії ухвали про застосування запобіжного заходу, в тому числі і в частині покладення на підозрюваного обов`язків, передбачених ч. 5 ст. 194 КПК України.
Разом з тим, відповідно до висновку, викладеного в ухвалі колегії суддів Апеляційної палати Вищого антикорупційного суду від 05.10.2022 (справа № 991/3931/22 провадження № 11-сс/991/299/22), строк застосування запобіжного заходу не може перевищувати строк досудового розслідування.
Беручи до уваги вищевикладене, слідчий суддя дійшов висновку щодо (1) визначення строку дії ухвали в частині застосування запобіжного заходу у виді тримання під вартою - 60 днів, до 08 березня 2025 року включно, але у межах строку досудового розслідування, який є таким, що відповідає передбаченому законом строку; (2) визначення строку дії ухвали в частині покладання на підозрюваного обов`язків слід встановити два місяці з дня внесення застави, але в межах строку досудового розслідування, що відповідає положенням ч. 7 ст. 194 КПК України.
Керуючись статтями 177, 178, 182, 372 КПК України, слідчий суддя
ПОСТАНОВИВ:
Клопотання задовольнити.
Змінити застосований до підозрюваного ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжний захід у вигляді застави у розмірі 454 200 гривень на запобіжний захід у вигляді тримання під вартою.
Строк дії ухвали в частині застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою - 60 днів, до 08 березня 2025 року включно, але у межах строку досудового розслідування.
Визначити підозрюваному  ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , заставу у сумі 400 000 (чотириста тисяч) гривень, яка може бути внесена як самим підозрюваним, так і іншою фізичною або юридичною особою (заставодавцем) на наступний депозитний рахунок Вищого антикорупційного суду: 
Код ЄДРПОУ 42836259
Номер рахунку за стандартом ІВАN НОМЕР_1 
Роз`яснити підозрюваному та заставодавцю, що у разі невиконання після внесення застави обов`язків заставодавцем, а також, якщо підозрюваний, обвинувачений, будучи належним чином повідомлений, не з`явився за викликом до слідчого, прокурора, слідчого судді, суду без поважних причин чи не повідомить про причини своєї неявки, або якщо порушить інші покладені на нього при застосуванні запобіжного заходу обов`язки, застава звертається в дохід держави.
У разі внесення застави покласти на підозрюваного ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , наступні обов`язки:
-не відлучатися із міста Києва без дозволу детектива, прокурора або суду;
-прибувати за кожною вимогою до детективів, які здійснюють досудове розслідування у даному кримінальному провадженні;
-повідомляти детективів, прокурора чи суд про зміну свого місця проживання;
-утримуватися від спілкування з працівниками та службовими особами філії «Центр забезпечення виробництва» АТ «Укрзалізниця» та Акціонерного товариства «Укрзалізниця», а також з іншими підозрюваними у даному кримінальному провадженні: ОСОБА_7 , ОСОБА_8 , ОСОБА_9 , ОСОБА_10 , ОСОБА_11 , ОСОБА_12 , ОСОБА_13 , ОСОБА_14 , ОСОБА_15 , ОСОБА_16 , ОСОБА_17 , ОСОБА_18 , ОСОБА_19 ;
-утримуватися від відвідування будь-яких приміщень, які належать чи які займають філія «Центр забезпечення виробництва» АТ «Укрзалізниця», Акціонерне товариство «Укрзалізниця»;
-здати на зберігання до відповідних органів державної влади (ЦМУ ДМС у м.Києві та Київській області) свій паспорт (паспорти) для виїзду за кордон, інші документи, що дають право на виїзд з України і в`їзд в Україну.
Строк дії ухвали в частині покладених обов`язків – два місяці з дня внесення застави, але у межах строку досудового розслідування.
Попередити підозрюваного ОСОБА_4 , що в разі невиконання покладених на нього обов`язків після внесення застави, до нього може бути застосований більш жорсткий запобіжний захід і на нього може бути накладено грошове стягнення в розмірі, визначеному Кримінальним процесуальним кодексом України.
Ухвала підлягає негайному виконанню після її оголошення.
Контроль за виконанням ухвали покласти на прокурора Спеціалізованої антикорупційної прокуратури ОСОБА_3 .
Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Апеляційної палати Вищого антикорупційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення, а підозрюваним, який тримається під вартою, в цей же строк з моменту вручення йому копії даної ухвали.

СЛІДЧИЙ СУДДЯ ОСОБА_32