П`ЯТИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
————————————————————————
П О С Т А Н О В А
І М Е Н Е М  У К Р А Ї Н И

29 жовтня 2024 р.	м. Одеса	Справа № 420/9333/24	

Перша інстанція: суддя Тарасишина О.М.,

Колегія суддів П`ятого апеляційного адміністративного суду у складі:
головуючого   судді - Вербицької Н.В.,
                                           суддів - Джабурії О.В.,
- Кравченка К.В.,
розглянувши у порядку письмового провадження апеляційну скаргу акціонерного товариства «ХЕРСОНОБЛЕНЕРГО» на рішення Одеського окружного адміністративного суду від 09 липня 2024 року по справі за адміністративним позовом акціонерного товариства «ХЕРСОНОБЛЕНЕРГО» до Національної комісії, що здійснює державне регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг про визнання протиправним та скасування постанови про накладення штрафу,

                                                  В С Т А Н О В И Л А:

25 березня 2024 року до Одеського окружного адміністративного суду надійшов позов акціонерного товариства «ХЕРСОНОБЛЕНЕРГО» до Національної комісії, що здійснює державне регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг (далі – НКРЕКП), у якому позивач просив визнати протиправною та скасувати постанову №522 від 12.03.2024 року про накладення штрафу. 
В обґрунтування позову вказано, що відповідно до оскаржуваної постанови відповідачем прийнято рішення про накладання штрафу у сумі 255  000 грн на АТ «Херсонобленерго» за порушення вимог підпункту 29 пункту 2.2 Ліцензійних умов з розподілу електричної енергії, а саме за три правопорушення (по 85  000 грн за кожне):
1.          надання недостовірних даних комерційного обліку учасникам ринку, оскільки позивач, як постачальник послуг комерційного обліку (далі ППКО), протягом 2022 року здійснював завантаження в систему управління ринком (до платформи MMS) даних комерційного обліку щодо помісячних обсягів відпуску та споживання електричної енергії виробниками з відновлювальних джерел енергії, розташованих на тимчасово неконтрольованій території, та які працювали несинхронно з об`єднаною енергетичною системою України (далі – ОЕС України);
2.          не проведення валідації даних комерційного обліку, оскільки АТ «Херсонобленерго» здійснювало завантаження даних по виробниках які розташовані на тимчасово неконтрольованій території, та які працювали несинхронно з ОЕС України;
3.          не надання інформації по областях спостереження, зокрема, по: підстанціях за напругою; лініях приєднання підстанцій за напругою; трансформаторах на підстанціях за напругою; значних Користувачах; реакторах і конденсаторах, приєднаних до підстанцій, за напругою; генеруючих одиницях із встановленою потужністю 1 МВт та більше.
В той же час, жодного нормативно-правового акту, в тому числі, що й стосується перевірки, валідації та сертифікації даних комерційного обліку, НЕК «Укренерго» не прийнято та НКРЕКП не затверджено, а отже відповідне питання є на сьогоднішній день не урегульованим, саме з вини державних органів та адміністратора комерційного обліку (далі – АКО), що в свою чергу говорить про не належне урядування зі сторони державних юридичних осіб. 
В той же час, АТ «Херсонобленерго» в перевіряємий період здійснювало перевірку та валідацію даних комерційного обліку виробників електричної енергії з альтернативних джерел енергії, електрогенеруючі установки, яких приєднані до електромережі АТ «Херсонобленерго» на тимчасово окупованій території лівобережної частини Херсонської області, відповідно положень Кодексу комерційного обліку електричної енергії, затвердженого постановою НКРЕКП від 14.03.2018 №311 та на підставі укладених договорів.
Щодо питання завантаження АТ «Херсонобленерго» на платформу MMS НЕК «Укренерго» даних комерційного обліку по об`єктах виробників ВДЕ, які працювали в несинхронному режимі з ОЕС України позивач вказує, що межа між деокупованою правобережною частиною Херсонської області та окупованою лівобережною частиною Херсонської області знаходиться у зоні активних бойових дій, чіткої дати зникнення електричного зв`язку між ними наразі встановити неможливо.
Також зауважує, що на виконання вимог постанови НКРЕКП від 31.05.2022 №555, АТ «Херсонобленерго» сформовано та зареєстровано в НЕК Укренерго додаткову область обліку, що включає у себе окуповану частину Херсонської області. Але на даний час на платформі MMS не передбачено формування окремого балансу електричної енергії по основній та додатковим областям обліку (окупованої та деокупованої частини Херсонської області), так як відсутній механізм формування віртуальних точок комерційного обліку (далі –ТКО) між операторами системи розподілу (далі - ОСР) та виробниками, ОСР та постачальниками, які розташовані на окупованої частині області. Тобто, навіть враховуючи той факт, що АТ «Херсонобленерго» виконало умови Постанови НКРЕКП від 31.05.2022р. №555, а саме створила окрему область обліку на тимчасово окупованих територіях, НЕК не вжив заходів щодо реалізації можливості розмежування даних, а тому на території Херсонської області використовує для АТ «Херсонобленерго» одну область обліку, яка включаю усі території області, а отже й формується одні дані.
АТ «Херсонобленерго» неодноразово зверталося до НЕК «Укренерго» щодо інформування про можливе заживлення території Херсонської області починаючи з 04.09.2022р. з території тимчасово окупованої АР Крим, також зверталося щодо отримання порядку визначення несинхронного режиму роботи з ОЕС України та визначення дати початку несинхронного режиму роботи з ОЕС України, відповіді на поставлені питання на даний час від НЕК Укренерго не отримано. 
Також листами зверталося до НКРЕКП, щодо надання роз`яснень щодо порядку визначення несинхронного режиму роботи з ОЕС України та виконання функцій постачальників послуг комерційного обліку (далі – ППКО) по об`єктам учасників ринку, які розташовані на тимчасово окупованій території, проте відповіді від НКРЕКП не отримано. 
Крім того, щодо перших двох правопорушень позивачем зазначено, що вони мають спільну об`єктивну сторону, а саме дію у вигляді завантаження даних до MMS, а отже якщо і уявити, що ОСР здійснював правопорушення, то згідно із обґрунтувань НКРЕКП воно має один склад правопорушення, що, у свою чергу, виключає можливість подвійного накладення штрафу.
НКРЕКП подала відзив на позовну заяву, в якому просила відмовити в задоволенні позову, оскільки встановлені комісією під час проведення позапланової невиїзної перевірки АТ «Херсонобленерго» порушення носять реальний характер та є належним чином доведеними.
Рішенням Одеського окружного адміністративного суду від 09 липня 2024 року у задоволенні позову АТ «Херсонобленерго» відмовлено.  
Не погодившись з прийнятим рішенням, позивачем подано апеляційну скаргу, в якій посилаючись на невірне застосування судом норм матеріального та процесуального права, невідповідність висновків суду обставинам справи, просить скасувати рішення суду першої інстанції та ухвалити нове, яким відмовити у задоволенні позову. Апелянт наводить обґрунтування, яке за змістом та суттю повторює доводи позовної заяви. Окремо наголошує, що суд першої інстанції не навів жодної аргументації стосовно третього правопорушення (не надання інформації по областях спостереження).
НКРЕКП подала відзив на апеляційну скаргу, у якому заперечує проти задоволення апеляційної скарги та просить залишити без змін оскаржуване рішення.
Заслухавши доповідача, дослідивши доводи апеляційної скарги, матеріали справи, перевіривши правильність застосування судом першої інстанції норм матеріального і процесуального права, правової оцінки обставин у справі, колегія суддів вважає, що апеляційна скарга підлягає задоволенню.
Судом першої інстанції встановлені та з матеріалів справи вбачаються наступні обставини.
На підставі постанови НКРЕКП від 27.12.2023 року №2588 «Про проведення позапланової невиїзної перевірки АТ «Херсонобленерго» та посвідчення на проведення позапланової невиїзної перевірки від 29.01.2024 року №62, НЕРЕКП здійснено позапланову невиїзну перевірку дотримання АТ «Херсонобленерго» вимог нормативно-правових актів, що регулюють функціонування ринку електричної енергії та Ліцензійних умов проведення господарської діяльності з розподілу електричної енергії, затверджених постановою НКРЕКП від 27.12.2017 року №1470, за період діяльності з 01.02.2022 року по 31.01.2024 року. Результати перевірки відображені в Акті позапланової невиїзної перевірки від 14.02.2024 року №83.
Так Актом № 83 від 14.02.2024 зафіксовано порушення АТ «Херсонобенерго», а саме:
пп. 29 пункту 2.2 Ліцензійних умов з розподілу електричної енергії щодо обов`язку ліцензіата надавати учасникам ринку інформацію, необхідну для виконання ними функцій на ринку, в обсягах та порядку, визначених правилами ринку, кодексом системи передачі, кодексом систем розподілу, кодексом комерційного обліку та іншими нормативно-правовими актами, що регулюють функціонування ринку електричної енергії, а саме:
пунктом 6 пункту 2.3.1 глави 2.3 Кодексу комерційного обліку електричної енергії, якими встановлено, що ППКО зобов`язані формувати та передавати АКО, а також іншим учасникам ринку та ППКО електронні документи з даними комерційного обліку згідно з цим Кодексом, Правилами ринку та Правилами роздрібного ринку;
пунктів 9.9.2-9.9.4 глави 9.9 розділу ІХ Кодексу комерційного обліку електричної енергії, якими встановлено, що ППКО (у ролі ОДКО) після отримання від ППКО (у ролі ОЗД) результатів вимірювання з лічильників має провести обробку, перевірку, валідацію цих даних до їх передачі АКО та іншим заінтересованим сторонам. ППКО ( у ролі ОДКО) повинен здійснити валідацію сформованих даних комерційного обліку перед тим, як додати ці дані до своїх баз даних комерційного обліку електричної енергії та передати їх АКО. Якщо сформовані дані не проходять валідацію, то вони не вносяться до бази даних комерційного обліку електричної енергії та не передаються АКО. ППКО (у ролі ОДКО), що здійснює валідацію даних комерційного обліку, має негайно повідомити ППКО (у ролі ОЗК), від якого він їх отримав, про необхідність виправлення виявлення недоліків у даних комерційного обліку в найкоротші терміни. Повідомлення повинне містити інформацію щодо ТКО, дані з яких не пройшли перевірку достовірності, а також про перевірки, що не були пройдені.     
За наслідками вказаної перевірки прийнято оскаржувану Постанову № 522 від 12.03.2024 року «Про накладення штрафу на АТ «Херсонобленерго» за порушення Ліцензійних умов з розподілу електричної енергії» накладено штраф у розмірі 255 000 грн. на АТ «Херсонобленерго» за порушення підпункту 29 пункту 2.2 Ліцензійних умов з розподілу електричної енергії у частині надання учасникам ринку інформації, необхідної для виконання ними функцій на ринку, в обсягах та порядку, визначених правилами ринку, кодексом обліку та іншими нормативно-правовими актами, що регулюють функціонування ринку електричної енергії.
Не погодившись із винесеною постановою, позивач звернувся до суду із цим позовом.
Відмовляючи в задоволенні позову, суд першої інстанції виходив з того, що позивачем не надано доказів звернень до АКО щодо коригування даних комерційного обліку через не проходження валідації. Суд зазначив, що спірні рішення ґрунтуються виключно на даних та інформації, яка позивачем не була подана у терміни визначені п. 2.2.3 глави 2.2. розділу ІІ Кодексу комерційного обліку електричної енергії. Позивачем не обґрунтовано неможливість надання запитуваної інформації, про що також зазначає і контролюючий орган. Ненадання на вимогу контролюючого органу повного пакету запитуваних документів відображено у рішеннях Комісії,  як окремі порушення позивачем Ліцензійних умов.
Судова колегія не погоджується з висновками суду першої інстанції, враховуючи наступне.
За змістом частини 2 статті 19 Конституції України встановлено, що органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.
Правовий статус НКРЕКП, її завдання, функції, повноваження та порядок їх здійснення визначає   Закон України «Про Національну комісію, що здійснює державне регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг» від 22.09.2016 року № 1540-VIII   (надалі по тексту -   Закон № 1540).
Відповідно до   статті 1 Закону № 1540   Національна комісія, що здійснює державне регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг (далі - Регулятор), є постійно діючим центральним органом виконавчої влади зі спеціальним статусом, який утворюється Кабінетом Міністрів України.
Особливості спеціального статусу Регулятора обумовлюються його завданнями і повноваженнями та визначаються цим Законом, іншими актами законодавства і полягають, зокрема, в особливостях організації та порядку діяльності Регулятора, в особливому порядку призначення членів Регулятора та припинення ними повноважень, у спеціальних процесуальних засадах діяльності Регулятора та гарантії незалежності в прийнятті ним рішень у межах повноважень, визначених законом, встановленні умов оплати праці членів та працівників Регулятора.
Регулятор є колегіальним органом, що здійснює державне регулювання, моніторинг та контроль за діяльністю суб`єктів господарювання у сферах енергетики та комунальних послуг.
Статтею 2 Закону № 1540   встановлено, що регулятор здійснює державне регулювання, моніторинг та контроль за діяльністю суб`єктів господарювання у сферах енергетики та комунальних послуг, зокрема у сфері енергетики: діяльності з виробництва, передачі, розподілу, постачання електричної енергії; діяльності з організації купівлі-продажу електричної енергії на ринку «на добу наперед» та внутрішньодобовому ринку, забезпечення купівлі електричної енергії за «зеленим» тарифом, трейдерської діяльності; діяльності з транспортування, розподілу, зберігання (закачування, відбору), надання послуг установки LNG, постачання природного газу; діяльності з транспортування нафти, нафтопродуктів та інших речовин трубопровідним транспортом.
Згідно із   статтею 3 Закону № 1540   регулятор здійснює державне регулювання з метою досягнення балансу інтересів споживачів, суб`єктів господарювання, що провадять діяльність у сферах енергетики та комунальних послуг, і держави, забезпечення енергетичної безпеки, європейської інтеграції ринків електричної енергії та природного газу України.
Регулятор здійснює державне регулювання шляхом: 1) нормативно-правового регулювання у випадках, коли відповідні повноваження надані Регулятору законом; 2) ліцензування діяльності у сферах енергетики та комунальних послуг; 3) формування цінової і тарифної політики у сферах енергетики та комунальних послуг та реалізації відповідної політики у випадках, коли такі повноваження надані Регулятору законом; 4) державного контролю та застосування заходів впливу; 5) використання інших засобів, передбачених законом.
Основними завданнями Регулятора є: 1) забезпечення ефективного функціонування та розвитку ринків у сферах енергетики та комунальних послуг; 2) сприяння ефективному відкриттю ринків у сферах енергетики та комунальних послуг для всіх споживачів і постачальників та забезпечення недискримінаційного доступу користувачів до мереж/трубопроводів; 3) сприяння інтеграції ринків електричної енергії, природного газу України з відповідними ринками інших держав, зокрема в рамках Енергетичного Співтовариства, співпраці з Радою регуляторів Енергетичного Співтовариства, Секретаріатом Енергетичного Співтовариства та національними регуляторами енергетики інших держав; 4) забезпечення захисту прав споживачів товарів, послуг у сферах енергетики та комунальних послуг щодо отримання цих товарів і послуг належної якості в достатній кількості за обґрунтованими цінами; 5) сприяння транскордонній торгівлі електричною енергією та природним газом, забезпечення інвестиційної привабливості для розвитку інфраструктури; 6) реалізація цінової і тарифної політики у сферах енергетики та комунальних послуг; 7) сприяння впровадженню заходів з енергоефективності, збільшенню частки виробництва енергії з відновлюваних джерел енергії та захисту навколишнього природного середовища; 8) створення сприятливих умов для залучення інвестицій у розвиток ринків у сферах енергетики та комунальних послуг; 9) сприяння розвитку конкуренції на ринках у сферах енергетики та комунальних послуг; 10) інші завдання, передбачені законом.
Статтею 19 Закону № 1540   передбачено, що регулятор здійснює державний контроль за дотриманням суб`єктами господарювання, що провадять діяльність у сферах енергетики та комунальних послуг, законодавства у відповідних сферах та ліцензійних умов шляхом проведення планових та позапланових виїзних, а також невиїзних перевірок відповідно до затверджених ним порядків контролю.
Перевірка проводиться на підставі рішення Регулятора.
Для проведення перевірки створюється комісія з перевірки, що складається не менш як із трьох представників центрального апарату та/або територіальних органів Регулятора.
За результатами перевірки складається акт у двох примірниках, який підписується членами комісії з перевірки.
У разі виявлення порушень акт про результати перевірки вноситься на засідання Регулятора, за результатами якого Регулятор приймає рішення про застосування до суб`єкта господарювання, що провадить діяльність у сферах енергетики та комунальних послуг, санкції, передбаченої цим Законом.
Рішення Регулятора про застосування санкцій за порушення ліцензійних умов, законодавства у сферах енергетики та комунальних послуг може бути прийнято протягом 30 днів з дня виявлення порушення Регулятором.
Відповідальність за порушення законодавства у сферах енергетики та комунальних послуг у вигляді, зокрема, санкцій та адміністративних стягнень передбачені   статтею 22 Закону №1540-VIII.
Так, за порушення законодавства у сферах енергетики та комунальних послуг до суб`єктів господарювання, що провадять діяльність у відповідній сфері, Регулятор може застосовувати санкції у вигляді:
1) застереження та/або попередження про необхідність усунення порушень;
2) накладення штрафу;
3) зупинення дії ліцензії;
4) анулювання ліцензії.
За приписами   ст. 77 Закону України «Про ринок електричної енергії»   учасники ринку, які порушили нормативно-правові акти, що регулюють функціонування ринку електричної енергії, несуть відповідальність згідно із законом.
Так, відповідно до встановлених у цій справі обставин у спірних правовідносинах оскаржувана позивачем постанова прийнята у зв`язку з порушенням позивачем вимог підпункту 10 пункту 2.3.1 глави 2.3 Кодексу комерційного обліку електричної енергії (далі – ККО) в частині надання АКО недостовірної інформації для учасників ринку та не проведення валідації даних.
Згідно п. 2.1.7 ККО та умов договорів виробники (ППКО у ролі ОЗД), виконують збір даних комерційного обліку електричної енергії, їх перевірку та передачу ППКО у ролі ОДКО у вигляді макетів 30817, 30917, 30818.
АТ «Херсонобленерго», у ролі оператора даних комерційного обліку (ОДКО) виконувало функції отримання даних від оператора зчитування даних з лічильників (ОЗД) формування, обробка, перевірка, валідація, зберігання, архівування та передача валідованих даних комерційного обліку АКО, суміжним ОДКО, учасникам ринку та споживачам.
Також АТ «Херсонобленерго» проводилась додаткова перевірка достовірності групи значень вимірювання даних комерційного обліку, на підставі наданих фотопідтверджень фактичних даних вимірювань електролічильників встановлених в ТКО та аналізу отриманих даних.
Згідно із п 9.6.3. ККО перевірка результатів вимірювання електричної енергії здійснюється відповідно до встановленого АКО порядку з метою узгодження та визначення достовірності кожного значення вимірювання або групи значень вимірювання.
Відповідно до п. 12.1.2. ККО АКО (НЕК Укренерго) розробляє:
до 01 червня 2020 року - порядок проведення перевірок ППКО та стану комерційного обліку, що визначає процедури здійснення перевірок вузлів обліку та ЗКО, а також дотримання ППКО вимог щодо забезпечення комерційного обліку електричної енергії, обміну та керування даними комерційного обліку;
до 01 липня 2020 року - порядок обміну даними комерційного обліку, що визначає переліки та формати даних, а також часові регламенти та технічні особливості інформаційного обміну даними комерційного обліку між учасниками ринку, ППКО та АКО;
до 01 серпня 2020 року - порядок керування даними комерційного обліку, що визначає процедури перевірки, валідації, агрегації та сертифікації даних комерційного обліку.
Жодного із вищезазначених нормативно-правових актів в тому числі, що й стосується перевірки, валідації та сертифікації даних комерційного обліку НЕК Укренерго не прийнято та НКРЕКП не затверджено
Отже, АТ «Херсонобленерго», за відсутності нормативно встановленого порядку перевірки, валідації, зберігання, архівування та передачі валідованих даних комерційного обліку, діяло виключно у площині власного розуміння процедури, однак вчиняло додаткові дії з аналізу облікових даних та збір підтверджуючих доказів у вигляді отримання фотофіксації даних обліку.
В той же час, відповідачем не було визначено які саме додаткові дії, окрім вже здійснених, мав вчинити позивач для перевірки та валідації даних комерційного обліку виробників електричної енергії з «альтернативних» джерел енергії, електрогенеруючі установки яких приєднані до електромережі АТ «Херсонобленерго» на тимчасово окупованій території лівобережної частини Херсонської області, відповідно положень ККО та на підставі укладених договорів.
Таким чином, станом на час виникнення спірних правовідносин не врегульовано питання перевірки, валідації, зберігання, архівування та передачі валідованих даних комерційного обліку, а саме у зв`язку із нездійсненням АКО своїх обов`язків передбачених в ККО та відсутністю роз`яснень від НКРЕКП щодо характеру дій, дотримання яких буде визначено для позивача як правомірне.
Щодо питання завантаження АТ «Херсонобленерго», як ППКО (у ролі ОДКО), на платформу MMS НЕК Укренерго даних комерційного обліку по об`єктах виробників відновлювальних джерел енергії, які працювали в несинхронному режимі з ОЕС України, колегія суддів зазначає наступне.
Так, відповідно до пп. 15 п.2.2.2. ККО АКО (НЕК Укренерго) виконує функції зведення балансу електричної енергії в областях обліку та торгових зонах ринку електричної енергії України. У відповідності до пп. 1.1.2. Правил ринку торгова зона (зона) - відокремлена зона, визначена оператором системи передачі за погодженням з Регулятором, у якій здійснюється синхронна робота електроустановок.
Згідно із Постановою НКРЕКП № 1307 від 27.06.2019 року визначено дві відокремлені торгові зони на території України - торгову зону «Острів Бурштинської ТЕС» та торгову зону «ОЕС України» та одну торгову зону «ОЕС України» із включенням до її складу торгової зони «Острів Бурштинської ТЕС» для ізольованого (острівного) режиму роботи.
Отже, у відповідності до актів НКРЕКП на території Херсонської області діє виключно одна торгова зона, а саме «ОЕС України», а тому НЕК визначає обсяг електричної енергії для АТ «Херсонобленерго» в загальному обсязі як на лівобережній так і правобережній частині Херсонщини.
Відповідно до наявних у матеріалах справи доказів, АТ «Херсонобленерго» зверталось до НЕК Укренерго щодо інформування про можливе заживлення території Херсонської області починаючи з 04.09.2022 року з території тимчасово окупованої АР Крим (листи від 29.11.2022 року №01¬028719, від 01.06.2023 року №01-001280), також зверталося щодо отримання порядку визначення несинхронного режиму роботи з ОЕС України та визначення дати початку несинхронного режиму роботи з ОЕС України (листи від 30.10.2023 року №01¬005893, від 29.11.2023 року №01-006906). 
Відомостей щодо наданих відповідей матеріали справи не містять, у поданих процесуальних документах по суті спору відповідач не зазначає про їх існування.
Також листами від 21.04.2023р. №01-000635 та від 04.01.2024р. №01-000050 АТ «Херсонобленерго» зверталося до НКРЕКП, щодо надання роз`яснень щодо порядку визначення несинхронного режиму роботи з ОЕС України та виконання функцій ППКО по об`єктам учасників ринку, які розташовані на тимчасово окупованій території. 
Для вирішення даного питання, АТ «Херсонобленерго» листами 19.12.2023 року №01-007915, від 04.01.2024 року №01-00052, зверталося до НКРЕКП з заявою про досудове врегулювання спору з НЕК Укренерго з даних питань. 
За результатами розгляду даних листів, НКРЕКП направлено вимогу до НЕК Укренерго щодо надання АТ «Херсонобленерго» відповіді на усі поставлені питання зазначених у листах від 30.10.2023 №01-005893, від 29.11.2023 №01-006906. 
АТ «Херсонобленерго» додатково направило до НЕК Укренерго лист від 30.01.2024 року №01-001007 щодо надання інформації з питань порядку визначення несинхронного режиму роботи з ОЕС України та визначення дати початку несинхронного режиму роботи з ОЕС України, проте відповідь НЕК Укренерго не отримано.
Наведене вище доводить факт вчинення позивачем активних дій задля забезпечення дотримання вимог чинного законодавства при завантажені даних комерційного обліку по об`єктах виробників відновлювальних джерел енергії, які працювали в несинхронному режимі з ОЕС України та знаходились на тимчасово непідконтрольній Україні території.
В той же час, відповідно до постанови Національної комісії, що здійснює державне регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг від 19.04.2024 року №759 підпункт 5 пункту 1 постанови НКРЕКП від 25 лютого 2022 року № 332 «Про забезпечення стабільного функціонування ринку електричної енергії, у тому числі фінансового стану учасників ринку електричної енергії на період дії в Україні воєнного стану» викладено в такій редакції:
« 5) у разі неможливості реалізації оператором мережі свого права доступу до вузлів обліку та засобів комерційного обліку електричної енергії (далі – ЗКО) електроустановок на тимчасово окупованих Російською Федерацією територіях, відповідно до переліку, затвердженого Міністерством з питань реінтеграції тимчасово окупованих територій України, та які працюють (працювали) несинхронно (асинхронно) з ОЕС України, для проведення періодичного та позачергового контрольного огляду, технічної перевірки вузлів обліку та ЗКО, схем їх підключення та зчитування інформації, відповідно до підпункту 3 пункту 2.5.2 глави 2.5 розділу ? Кодексу комерційного обліку електричної енергії, затвердженого постановою Національної комісії, що здійснює державне регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг, від 14 березня 2018 року № 311 (далі – ККОЕЕ), адміністратору комерційного обліку керуватись положеннями, зокрема, підпункту 6 пункту 9.2.1 глави 9.2, а також пункту 9.9.4 глави 9.9, пункту 9.13.1 глави 9.13 та пунктів 9.14.1 та 9.14.3 глави 9.14 розділу ?? ККО та під час визначення значень сертифікованих даних комерційного обліку, тимчасово, до отримання доступу до вузлів обліку та ЗКО відповідних електроустановок, визначати такі дані на рівні нуля та забезпечити передачу таких даних адміністратору розрахунків та учасникам ринку електричної енергії.».
Отже, НКРЕКП вирішило питання завантаження даних комерційного обліку по об`єктах виробників відновлювальних джерел енергії, які працювали в несинхронному режимі з ОЕС України та знаходились на тимчасово непідконтрольній Україні території тільки в квітні 2024 року.
Стосовно доводів НКРЕКП, з якими погодився суд першої інстанції, про неможливість використання даних, які не пройшли належну валідацію, колегія суддів зазначає, що, дійсно, відповідно до п.п. 6 п. 1 постанови НКРЕКП від 31.05.2022 року № 555 «Про особливості забезпечення комерційного обліку електричної енергії на ринку електричної енергії в умовах воєнного стану» у разі відсутності у ППКО можливості отримати покази основного, дублюючого, верифікаційного лічильників, лічильників технічного обліку та/або даних телевимірювань для формування даних комерційного обліку в ТКО (у межах його відповідальності) власними силами ППКО звертається до відповідних сторін, зокрема оператора системи, іншого ППКО, сторони, приєднаної до мережі або електропостачальника для отримання даних комерційного обліку електричної енергії з найближчих суміжних ТКО (у межах їх відповідальності). Після отримання офіційного звернення ППКО відповідні сторони невідкладно мають надати йому відповідні дані (у разі їх наявності), на підставі яких ППКО формує дані комерційного обліку в ТКО. ППКО має право приймати рішення щодо подальшого використання цих даних для формування валідованих даних комерційного обліку. Якщо відповідні дані від відповідних сторін не отримані, неповні або не пройшли валідацію, ППКО формує оціночні дані комерційного обліку в ТКО з використанням результатів вимірювання за попередню декаду або інших періодів, коли режим роботи електроустановок у ТКО відповідав режиму роботи електроустановок у розрахунковий день (з відповідним підтвердженням даних стосовно фактичного режиму роботи), або розрахунковим шляхом на основі балансу електричної енергії для відповідної площадки або області комерційного обліку. ППКО повинен зберігати всі вхідні дані, застосовані алгоритми та критерії подібності, що використовувалися при формуванні оціночних даних, та самі оціночні дані не менше строку позовної давності.
Так, відповідач наголошує на встановленому обов`язку ППКО у разі наявного сумніву у достовірності отриманих даних обліку вчинити дії для підтвердження їх відповідності або ж врахувати оціночні дані комерційного обліку в ТКО з використанням результатів вимірювання за попередню декаду або інших періодів.
Проте, у відповідності до п. 6.2.5 ККО та будь-яка заінтересована сторона, у разі обґрунтованого сумніву у достовірності даних комерційного обліку (зокрема відмінності даних з основного та верифікаційного вузла обліку), правильній роботі вузла обліку, а також у тому, що З КО є справними та непошкодженими, мають право провести або ініціювати проведення оператором системи або ППКО позапланового контрольного огляду або технічної перевірки роботи вузлів обліку, ЗВТ (зокрема параметрів програмування) та схем їх підключення або, при необхідності, проведення експертизи ЗКО та інших складових вузла обліку відповідно до вимог цього Кодексу.
Тобто, недостовірність даних у відповідності до вищезазначеного пункту може бути встановлено виключно на підставі контрольного огляду або технічної перевірки роботи вузлів обліку, що очевидно є неможливим у зв`язку із їх знаходженням на територіях, які тимчасово окуповані та, відповідно, позивач не має до них фізичного доступу.
Також колегія суддів не вбачає можливості врахування оціночних даних за інші (попередні) періоди з огляду на тривалість загального строку окупації територій Херсонської області. За визначеним порядком ППКО мав би постійно формувати звітність на підставі попередніх даних, які б не відповідали фактичних даним.
Крім того, п.п. 6 п. 1 постанови НКРЕКП від 31.05.2022 року № 555 визначає за ППКО право на вчинення вищенаведених дій, а не зобов`язує його безальтернативно їх вчинити.
За таких обставин, АТ «Херсонобленерго», в період з 01.01.2022 року по 31.12.2022 року, не порушувало діючого законодавства України, а саме вимоги Кодексу комерційного обліку, а у своїй діяльності керувалося виключно Законами України та підзаконними актами уповноважених органів. 
Стосовно порушення, яке виявилось у тому, що позивач не надавав інформації по областях спостереження, зокрема, по тих, які знаходились на тимчасово непідконтрольних України територіях Херсонської області колегія суддів встановила наступне.
Згідно абз. 84 пункту 1.4 глави 1 розділу І ККО область спостереження - це власна система передачі ОСП та відповідні частини систем розподілу та суміжних систем передачі, на яких ОСП здійснює моніторинг та моделювання в режимі реального часу для підтримки операційної безпеки в його області регулювання, включаючи міждержавні лінії. 
Як зазначає позивач, до початку повномасштабного вторгнення збройних сил російської федерації на територію України, АТ «Херсонобленерго» виконувало свої зобов`язання в частині надання інформації по транзитнім підстанціям 150кВ та ключовим підстанціям в режимі реального часу через захищений канал зв`язку (побудованого за допомогою MPLS-мережі Укртелеком) оператора системи передачі (РДЦ Південного регіону НЕК Укренерго). Під час окупації м. Херсон, а саме з 13.04.2022 обмін телеметричної інформації зупинився. Після чого в телефонному режимі представники РДЦ Південного регіону повідомили про відключення обміну телеметричної інформації між АТ Херсонобленерго та РДЦ Південного регіону в рамках інформаційної безпеки, а саме, що м. Херсон знаходиться в окупації, на даний канал зв`язку оператора системи передачі (РДЦ Південного регіону НЕК Укренерго) не відновлено.
Проте, будучи обізнаним про наведені факти, відповідач не визначив, яким чином позивач повинен у режимі реального часу надавати інформацію, пов`язану з областю спостереження, з урахуванням відсутності технічної можливості передачі інформації.
Таким чином, виявлені відповідачем порушення вимог діючого законодавства у сфері перевірки, валідації, зберігання, архівування та передачі валідованих даних комерційного обліку електроенергії носять суто формальний характер, а встановлені під час судового розгляду справи обставини доводять вчинення позивачем всіх залежних від нього дій направлених на отримання роз`яснення порядку ведення обліку даних, які надходять, зокрема, з лівобережної частини Херсонської області. Отже, дії позивача не містять обов`язкового елементу для встановлення його вини – наявної винної та умисної дії з боку АТ «Херсонобленерго» або ж допущеної протиправної бездіяльності.
За таких обставин, оскаржувана постанова №522 від 12.03.2024 року про накладення штрафу прийнята за відсутності встановленої вини позивача, тому є протиправною та підлягає скасуванню у судовому порядку.
Суд першої інстанції на наведені обставини уваги не звернув, у зв`язку із чим дійшов помилкового висновку про відсутність підстав для задоволення позовних вимог АТ «Херсонобленерго».
Відповідно до п.1, п.4 ч.1 ст.317 КАС України, підставами для скасування рішення суду першої інстанції повністю або частково та ухвалення нового рішення у відповідній частині або зміни рішення є: неповне з`ясування судом обставин, що мають значення для справи; неправильне застосування норм матеріального права або порушення норм процесуального права.
Згідно приписів ч.1 ст.139 КАС України, при задоволенні позову сторони, яка не є суб`єктом владних повноважень, всі судові витрати, які підлягають відшкодуванню або оплаті відповідно до положень цього Кодексу, стягуються за рахунок бюджетних асигнувань суб`єкта владних повноважень, що виступав відповідачем у справі, або якщо відповідачем у справі виступала його посадова чи службова особа.
Відповідно до матеріалів даної справи позивачем сплачено 3060 грн судового збору до суду першої інстанції та 4590 грн до апеляційного суду, що разом становить 7650 (т.1 а.с.27, т.3 а.с.115).
Керуючись ст.ст.286, 308, 311, 315, 317, 321, 322, 325, 272 КАС України, судова колегія
П О С Т А Н О В И Л А :

Апеляційну скаргу акціонерного товариства «ХЕРСОНОБЛЕНЕРГО» - задовольнити, рішення Одеського окружного адміністративного суду від 09 липня 2024 року – скасувати, прийнявши нову про задоволення позовних вимог.
Визнати протиправною та скасувати постанову Національної комісії, що здійснює державне регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг №522 від 12.03.2024 року про накладення штрафу.
Стягнути за рахунок бюджетних асигнувань Національної комісії, що здійснює державне регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг (03057, м. Київ, вул. Сім`ї Бродських, 19; код ЄДРПОУ 39369133) на користь акціонерного товариства «ХЕРСОНОБЛЕНЕРГО» (73000, Херсонська обл., м. Херсон, вул. Пестеля, буд. 5; код ЄДРПОУ 05396638) судовий збір у сумі 7650 гривень (сім тисяч шістсот п`ятдесят грн).
Постанова апеляційного суду набирає законної сили з дати її прийняття, але може бути оскаржена в касаційному порядку до Верховного Суду протягом тридцяти днів з дня складення повного тексту судового рішення.

Головуючий:                                                                                 Н.В. Вербицька

Суддя:                                                                                 О.В. Джабурія

          Суддя:                                                                                          К.В. Кравченко