СХІДНИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД

ПОСТАНОВА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

04 грудня 2024 року                                     м. Харків                        Справа № 905/1354/21  

          Східний апеляційний господарський суд у складі колегії суддів:
головуючий суддя Тихий П.В., суддя Плахов О.В. , суддя  Терещенко О.І.
за участі секретаря судового засідання Березки О.М.
та представників учасників справи:
позивача – О.О. Крапівцева (в режимі відеоконференції); 
відповідача – не з`явився;
розглянувши у відкритому судовому засіданні у приміщенні Східного апеляційного господарського суду апеляційну скаргу Акціонерного товариства Комерційний банк “ПриватБанк” (вх.№2492Д/1-43) на ухвалу Господарського суду Донецької області від 09.10.2024 (суддя О.М. Шилова) у справі №905/1354/21
за позовом Акціонерного товариства Комерційний банк “ПриватБанк”, м.Київ
до  ОСОБА_1 , м.Слов`янськ Донецької області
про стягнення 23822,70грн заборгованості за кредитом, 521,13 грн відсотків, нарахованих на прострочену заборгованість, 1680,00грн відсотків у вигляді щомісячної комісії, - 

ВСТАНОВИВ:

Акціонерне товариство Комерційний банк «ПриватБанк», м.Київ, звернулось до Господарського суду Донецької області з позовом до ОСОБА_1 , м.Слов`янськ Донецької області, про стягнення 23822,70грн заборгованості за кредитом, 521,13грн відсотків, нарахованих на прострочену заборгованість, 1680,00грн відсотків у вигляді щомісячної комісії.
Ухвалою Господарського суду Донецької області від 09.08.2021 суд відкрив спрощене позовне провадження у справі №905/1354/21, запропонувавши позивачу невідкладно надати суду належним чином оформлені докази надсилання відповідачу копії позовної заяви і доданих до неї документів (п.4 резолютивної частини ухвали).
11.09.2024 позивач із заявою б/н від 11.09.2024 (вх.№07-07/8120/24, надійшла через систему «Електронний суд») повторно надав вже додані до позову документи: список згрупованих поштових відправлень від 09.07.2021 та опис вкладення від 13.07.2021 у цінний лист на ім`я відповідача, який (опис) не містить підпису працівника відділення поштового зв`язку в графі «Перевірив».
Ухвалою Господарського суду Донецької області від 09.10.2024 у справі №905/1354/21 позов Акціонерного товариства Комерційний банк «ПриватБанк», м.Київ, до ОСОБА_1 , м.Слов`янськ Донецької області, про стягнення 23822,70грн заборгованості за кредитом, 521,13грн відсотків, нарахованих на прострочену заборгованість, 1680,00грн відсотків у вигляді щомісячної комісії залишено без розгляду.
Акціонерне товариство Комерційний банк «ПриватБанк» з ухвалою господарського суду Донецької області не погодилось та звернулось до Східного апеляційного господарського суду з апеляційною скаргою, в якій просить скасувати ухвалу Господарського суду Донецької області від 09.10.2024 по справі №905/1354/21 про залишення позову без розгляду та направити справу для продовження розгляду до суду першої інстанції. 
В обґрунтування апеляційної скарги зазначає, що місцевим господарським судом не було постановлено ухвалу щодо усунення недоліків позовної заяви, в якій би чітко було зазначено які встановлені недоліки позовної заяви, спосіб їх усунення та строки усунення, як це визначено ст.174 ГПК України. За наявності ухвали про відкриття провадження у справі позивач, як сторона у справі, позивач правомірно розраховує на своєчасний розгляд справи.
В порушення всіх можливих процесуальних строків через понад три роки після відкриття провадження у справі суд постановляє ухвалу про залишення позовну без розгляду.
Зазначає, що безпідставний тривалий час розгляду справи судом (понад три роки), який мав результатом залишення позову без розгляду, призводить до порушення прав позивача на справедливий, своєчасний та неупереджений розгляд справи протягом розумного строку.
21.10.2024 системою автоматизованого розподілу судових справ між суддями для розгляду справи №905/1354/21 визначено колегію суддів Східного апеляційного господарського суду у складі: головуючий суддя (суддя-доповідач) Тихий П.В., суддя Плахов О.В., суддя Терещенко О.І.
Ухвалою Східного апеляційного господарського суду від 28.10.2022 відкрито апеляційне провадження за апеляційною скаргою Акціонерного товариства Комерційний банк “ПриватБанк” на ухвалу Господарського суду Донецької області від 09.10.2024 у справі №905/1354/21. Встановлено ОСОБА_1 встановити строк для подання відзиву на апеляційну скаргу протягом 15 днів з дня вручення ухвали про відкриття провадження у справі. Відзив має бути оформлено у відповідності до вимог ст.263 ГПК України, якою, зокрема, передбачено, що до відзиву додаються докази надсилання (надання) копій відзиву та доданих до нього документів іншим учасникам справи. Витребувано з Господарського суду Донецької області матеріали справи №905/1354/21. Призначено справу до розгляду на "04" грудня 2024 р. о 14:00 годині у приміщенні Східного апеляційного господарського суду за адресою: 61058, місто Харків, проспект Незалежності, 13, 1-й поверх, в залі засідань №132. Запропоновано учасникам справи визначитися із своєю явкою у судове засідання (можливістю його проведення за відсутністю представника) шляхом своєчасного повідомлення суду. Повідомлено, що неявка представників учасників справи належним чином повідомлених про дату, час і місце розгляду справи, а також відсутність відповідного клопотання, не перешкоджає розгляду справи.
Від представника Акціонерного товариства Комерційний банк “ПриватБанк” Олени Олександрівни Крапівцевої надійшло клопотання про участь у судовому засіданні в режимі відеоконференції поза межами приміщення суду з використанням власних технічних засобів (вх.№14520 від 12.11.2024).
Ухвалою Східного апеляційного господарського суду від 12.11.2024 задоволено клопотання представника Акціонерного товариства Комерційний банк “ПриватБанк” Олени Олександрівни Крапівцевої про участь у судовому засіданні в режимі відеоконференції поза межами приміщення суду з використанням власних технічних засобів.
Ухвалу суду про відкриття апеляційного провадження від 28.10.2024 було направлено ОСОБА_1 за всіма відомими суду адресами, зокрема, зазначеними в Єдиному державному демографічному реєстрі та Єдиному державному реєстрі юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань ( АДРЕСА_1 ), в листі-відповіді Слов`янської міської ради на запит Господарського суду Донецької області щодо про місце проживання (перебування) фізичної особи ( АДРЕСА_1 ). 
Згідно із частиною першою статті 10 Закону України “Про державну реєстрацію юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань”, якщо відомості, які підлягають внесенню до Єдиного держаного реєстру, були внесені до нього, то такі відомості вважаються достовірними і можуть бути використані в спорі з третьою особою, доки до них не внесено відповідних змін.
Як вбачається з рекомендованого повідомлення про вручення поштового відправлення №0610201183580, направлені на адресу відповідача ухвала від 28.10.2024 у справі №905/1354/21, були повернуті без вручення адресату з довідками Укрпошти та згідно наявної інформації з електронного сервісу АТ “Укрпошта” за вказаними трек-номером причиною повернення поштової кореспонденції за зворотною адресою зазначено: “Відсутність адресата за вказаною адресою”.
Відповідно до пунктів 4, 5 частини 6 статті 242 ГПК України днем вручення судового рішення є день проставлення у поштовому повідомленні відмітки про відмову отримати копію судового рішення чи відмітки про відсутність особи за адресою місцезнаходження, місця проживання чи перебування особи, повідомленою цією особою суду; день проставлення у поштовому повідомленні відмітки про відмову отримати копію судового рішення чи відмітки про відсутність особи за адресою місцезнаходження, місця проживання чи перебування особи, яка зареєстрована у встановленому законом порядку, якщо ця особа не повідомила суду іншої адреси.
За таких обставин, суд апеляційної інстанції вважає, що вжив усіх можливих та необхідних заходів щодо повідомлення ОСОБА_1 про час та місце розгляду справи. 
У судовому засіданні 04.12.2024 позивач підтримав вимоги апеляційної скарги та просив їх задовольнити. Відповідач в судове засідання не з`явився. 
Розглянувши апеляційну скаргу, заслухавши пояснення позивача, дослідивши матеріали справи, перевіривши правильність застосування судом першої інстанції норм матеріального та процесуального права при прийнятті оскаржуваної ухвали з урахуванням повноважень, визначених в ст. 269 Господарського процесуального кодексу України, колегія суддів зазначає про таке.
Пункт 1 статті 6 Конвенції гарантує кожному право на звернення до суду з позовом щодо його прав та обов`язків цивільного характеру.
У такій формі у цьому пункті втілено "право на суд", одним з аспектів якого є право доступу, тобто право на порушення провадження в суді за цивільним позовом. Однак це право не є абсолютним.
Кожна держава встановлює правила судової процедури, зокрема, й процесуальні заборони та обмеження, зміст яких не допустити судовий процес у безладний рух. Доступ до правосуддя здійснюється шляхом точного, послідовного і неухильного дотримання процесуального алгоритму, що передбачений, зокрема, Господарським процесуальним кодексом України.
Відповідно до статті 4 Господарського процесуального кодексу України, право на звернення до господарського суду в установленому цим Кодексом порядку гарантується.
Положеннями статті 13 Господарського процесуального кодексу України передбачено, що учасники справи мають рівні права щодо здійснення всіх процесуальних прав та обов`язків, передбачених цим Кодексом. Кожна сторона несе ризик настання наслідків, пов`язаних з вчиненням чи невчиненням нею процесуальних дій. Суд, зберігаючи об`єктивність і неупередженість, керує ходом судового процесу, роз`яснює у разі необхідності учасникам судового процесу їхні процесуальні права та обов`язки, наслідки вчинення або невчинення процесуальних дій; сприяє учасникам судового процесу в реалізації ними прав, передбачених цим Кодексом.
Відповідно до положень статті 14 Господарського процесуального кодексу України, суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи.
Отже, позивач, звертаючись з позовом до суду, має обґрунтувати позовні вимоги та надати належні та допустимі докази на підтвердження викладеного.
А суд, у свою чергу, повинен надати відповідну правову оцінку викладеним вимогам і доводам позовної заяви та наданим позивачем доказам, а також доводам і наданим відповідачем доказам, за їх наявності, і з урахуванням усіх обставин, що мають значення для справи, а також кожному доказу окремо і у їх сукупності, прийняти законне та обґрунтоване рішення у справі.
Як вбачається з матеріалів справи, 14.07.2021 Акціонерне товариство Комерційний банк “ПриватБанк” засобами поштового зв`язку звернулось до Господарського суду Донецької області з позовом до ОСОБА_1 , м.Слов`янськ Донецької області, про стягнення 23822,70грн заборгованості за кредитом, 521,13грн відсотків, нарахованих на прострочену заборгованість, 1680,00грн відсотків у вигляді щомісячної комісії. (т.1 а.с.1-41).
Ухвалою Господарського суду Донецької області від 09.08.2021, зокрема, прийнято позовну заяву до розгляду та відкрито провадження у справі №905/1354/21; ухвалено здійснювати розгляд справи за правилами спрощеного позовного провадження без виклику сторін та запропоновано позивачу надати суду: 4. Запропонувати позивачу надати суду невідкладно належним чином оформлені докази надсилання відповідачу копії позовної заяви і доданих до неї документів у строк до 10.09.2021. 
Згідно з частиною 13 статті 8 Господарського процесуального кодексу України, розгляд справи здійснюється в порядку письмового провадження за наявними у справі матеріалами, якщо цим Кодексом не передбачено повідомлення учасників справи. У такому випадку судове засідання не проводиться.
Статтею 248 Господарського процесуального кодексу України визначено, що суд розглядає справи у порядку спрощеного позовного провадження протягом розумного строку, але не більше шістдесяти днів з дня відкриття провадження у справі.
Отже, строк розгляду справи у відповідності до приписів статті 248 Господарського процесуального кодексу України становив до 08.10.2021.
Після постановлення господарським судом Донецької області ухвали від 09.08.2021 про прийняття позовної заяви до розгляду та відкриття провадження у справі за правилами спрощеного позовного провадження без виклику сторін, суд через три роки встановив, що доданий до позовної заяви у справі №905/1354/21 опис вкладення від 13.07.2021 у цінний лист на ім`я відповідача не відповідає вимогам Правил надання послуг поштового зв`язку і не підтверджує вміст відправлення і факт надання відділенням зв`язку послуг з пересилання саме позову в цій справі.
За наведених обставин, оскаржуваною ухвалою від 09.10.2024 суд залишив позов без розгляду на підставі пункту 8 частини 1 статті 226 Господарського процесуального кодексу України (т.1 а.с.73-74).
Судова колегія вважає відповідні висновки суду передчасними, з огляду на те, що порядок відкриття провадження у справі визначено у статті 176 Господарського процесуального кодексу України, згідно з частиною 1 якої за відсутності підстав для залишення позовної заяви без руху, повернення позовної заяви чи відмови у відкритті провадження суд відкриває провадження у справі протягом п`яти днів з дня надходження позовної заяви або заяви про усунення недоліків, поданої в порядку, передбаченому статтею 174 цього Кодексу.
Відповідно до частини 11 статті 176 Господарського процесуального кодексу України суддя, встановивши після відкриття провадження у справі, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 162, 164, 172 цього Кодексу, постановляє ухвалу не пізніше наступного дня, в якій зазначаються підстави залишення заяви без руху, про що повідомляє позивача і надає йому строк для усунення недоліків, який не може перевищувати п`яти днів з дня вручення позивачу ухвали.
У розумінні наведених положень процесуального законодавства залишення позовної заяви без руху в такому випадку, який є винятком із загального правила відкриття провадження у справі, можливе лише в тому разі, коли про обставини, що стали підставою для залишення позову без руху, стало відомо після відкриття провадження у справі.
Разом із тим відповідно до частин 12 і 13 статті 176 Господарського процесуального кодексу України, якщо позивач усунув недоліки позовної заяви у строк, встановлений судом, суд продовжує розгляд справи, про що постановляє ухвалу не пізніше наступного дня з дня отримання інформації про усунення недоліків. Якщо позивач не усунув недоліки позовної заяви у строк, встановлений судом, позовна заява залишається без розгляду.
В пункті 8 частини 1 статті 226 Господарського процесуального кодексу України унормовано, що суд залишає позов без розгляду, якщо провадження у справі відкрито за заявою, поданою без додержання вимог, викладених у статтях 162, 164, 172, 173 цього Кодексу, і позивач не усунув цих недоліків у встановлений судом строк.
Отже, наведені положення процесуального законодавства пов`язують можливість залишення судом позову без розгляду після відкриття провадження у справі за позовною заявою, яка містить певні недоліки, а саме подана без додержання вимог, викладених у статтях 162 (позовна заява), 164 (документи, що додаються до позовної заяви), 172 (надсилання копії позовної заяви і доданих до неї документів), 173 (об`єднання і роз`єднання позовів) Господарського процесуального кодексу України, та які позивач не усунув у встановлений судом строк.
Аналогічну правову позицію викладено Верховним Судом у постанові від 20.09.2022 у справі №904/7769/21.
Таким чином, аналізу вказаних вище правових норм свідчить, що господарський суд першої інстанції наділений повноваженнями на залишення позовної заяви без руху після відкриття провадження у справі, якщо обставини недодержання вимог статей 162, 164, 172 Господарського процесуального кодексу України встановлено саме після відкриття провадження. 
Разом з цим, господарський суд першої інстанції не врахував вищенаведені положення процесуального законодавства та залишив позов без розгляду, незважаючи на надану законодавцем можливість залишити позовну заяву без руху.
Колегія суддів також зауважує, що судовий процес, в першу чергу, спрямований на вирішення спору, шляхом винесення відповідного судового рішення, і лише у випадку обґрунтованої неможливості розгляду справи, суд може залишити позов без розгляду.
Кожному гарантується захист його прав, свобод та інтересів у розумні строки незалежним, безстороннім і справедливим судом, утвореним відповідно до закону (частина перша статті 7 Закону України "Про судоустрій і статус суддів").
Право на розгляд справи означає право особи звернутися до суду, а також що його справа буде розглянута та вирішена судом, до підсудності якого вона віднесена. Особі має бути забезпечено можливість реалізувати зазначені права без будь-яких перепон чи ускладнень. Здатність особи безперешкодно отримати судовий захист є змістом поняття доступу до правосуддя. Важливим елементом верховенства права є гарантія справедливого судочинства.
Згідно з усталеною практикою ЄСПЛ право на суд, одним з аспектів якого є право на доступ до суду, не є абсолютним, воно за своїм змістом може підлягати обмеженням, особливо щодо умов прийнятності заяв, скарг на рішення тощо. Це право може бути піддане обмеженням, дозволеним за змістом, тому що право на доступ до суду за самою своєю природою потребує регулювання з боку держави. Однак такі обмеження не можуть обмежувати реалізацію цього права у такий спосіб або до такої міри, щоб саму суть права було порушено. Ці обмеження повинні переслідувати легітимну мету та має бути розумний ступінь пропорційності між використаними засобами та поставленими цілями (рішення ЄСПЛ у справах "Мушта проти України", заява № 8863/06, п. 37; "Kreuz v. Poland", заява № 28249/95, п. 53; "Golder v. the United Kingdom", заява № 4451/70, п. 38, "Stanev v. Bulgaria", заява № 36760/06, п.п. 229-230).
Апеляційний суд вважає за доцільне звернутись до практики Європейського суду з прав людини, який у своїх рішеннях вказує на те, що "при застосуванні процедурних правил, національні суди повинні уникати як надмірного формалізму, який буде впливати на справедливість процедури, так і зайвої гнучкості, яка призведе до нівелювання процедурних вимог, встановлених законом (див. рішення у справі "Walchli v. France", заява № 35787/03, п. 29, 26.07.2007р.; "ТОВ "Фріда" проти України", заява № 24003/07, п. 33, 08.12.2016р.).
Важливим елементом верховенства права є гарантія справедливого судочинства. Так, у рішенні у справі "Беллет проти Франції" ("Bellet v. France", заява N 13343/87) від 04.12.1995 Європейський суд з прав людини зазначив, що "стаття 6 Конвенції містить гарантії справедливого судочинства, одним з аспектів якого є доступ до суду. Рівень доступу, наданий національним законодавством, має бути достатнім для забезпечення права особи на суд з огляду на принцип верховенства права у демократичному суспільстві. Для того, щоб доступ був ефективним, особа повинна мати чітку практичну можливість оскаржити дії, які становлять втручання в її права".
Судова колегія зазначає, що у даному випадку позивач ще у липні 2021 року звернувся до суду за захистом свого порушеного права, і, відповідно, має право на розгляд його справи упродовж розумного строку судом.
Проте, місцевий господарський суд підійшов до вирішення питання відповідності позовної заяви встановленим процесуальним вимогам формально та за наявності відповідного права не залишив позовну заяву без руху, хоча був наділений відповідними повноваженнями, та через три роки постановив ухвалу, про залишення позовної заяви без розгляду, незважаючи на встановлені статтею 248 Господарського процесуального кодексу України строки розгляду справи у порядку спрощеного позовного провадження.
Стаття 13 Господарського процесуального кодексу України визначає, що кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених законом.
Згідно з частиною 1 статті 86 цього ж кодексу, суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів.
Відповідно до статті 280 Господарського процесуального кодексу України підставами для скасування ухвали суду, що перешкоджає подальшому провадженню у справі, і направлення справи для продовження розгляду до суду першої інстанції є: неповне з`ясування судом обставин, що мають значення для справи; недоведеність обставин, що мають значення для справи, які суд першої інстанції вважає встановленими; невідповідність висновків суду обставинам справи; порушення норм процесуального права або неправильне застосування норм матеріального права, які призвели до постановлення помилкової ухвали.
Враховуючи вищевикладене, колегія суддів дійшла висновку, що ухвала про залишення без розгляду позову винесена з неповним з`ясуванням судом обставин, що мають значення для справи та порушенням норм процесуального права. 
Таким чином, з метою недопущення порушення права особи на доступ до правосуддя, визначених ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод та ст. 129 Конституції України, для захисту прав і охоронюваних законом інтересів сторін, ухвала Господарського суду Донецької області від 09.10.2024 у справі №905/1354/21 підлягає скасуванню, а справа, з урахуванням положень частини 3 статті 271 Господарського процесуального кодексу України, підлягає переданню на розгляд суду першої інстанції.
Виходячи з приписів статті 129 Господарського процесуального кодексу України, суд вирішує питання про розподіл судових витрат у разі, якщо справа вирішується по суті.
Частиною 14 вказаної статті встановлено, якщо суд апеляційної, касаційної інстанції, не передаючи справи на новий розгляд, змінює рішення або ухвалює нове, цей суд відповідно змінює розподіл судових витрат.
Оскільки суд апеляційної інстанції не розглядає справу по суті, матеріали справи №905/1354/21 відповідно до положень статті 271, пункту 6 частини 1 статті 275 Господарського процесуального кодексу України направляються для розгляду суду першої інстанції, відтак, розподіл судових витрат не здійснюється.
Керуючись ст.ст. 129, 254-255, 269, ч. 3 ст. 271, п. 6 ч. 1 ст. 275, п. 1 ч. 1 ст. 280, 282-284 Господарського процесуального кодексу України, Східний апеляційний господарський суд, -

ПОСТАНОВИВ:

Апеляційну скаргу Акціонерного товариства Комерційний банк “ПриватБанк”  задовольнити.
Ухвалу Господарського суду Донецької області від 09.10.2024 у справі №905/1354/21 скасувати.
Справу №905/1354/21 передати на розгляд Господарського суду Донецької області.

Постанова суду апеляційної інстанції набирає законної сили з дня її прийняття. Порядок і строки оскарження передбачені статтями 286 - 289 Господарського процесуального кодексу України.

Повний текст постанови складено 06.12.2024.

Головуючий суддя                                                                    П.В. Тихий

Суддя                                                                                           О.В. Плахов  

Суддя                                                                                           О.І. Терещенко