ПОСТАНОВА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

10 грудня 2024 року 
м. Київ

справа № 640/17271/22
адміністративне провадження № К/990/14436/24 

Верховний Суд у складі колегії суддів Касаційного адміністративного суду: судді-доповідача Берназюка Я.О., суддів Чиркіна С.М. та Шарапи В.М.,
за участю: секретаря судового засідання Кірієнко Н.Є.,
представників позивача: Вовк С.С., Маковія В.Г.,
представників відповідача: Вишневської Г.С., Рохвадзе Д.Д.,
представника третьої особи: Шатовської Т.Н.,
розглянувши у відкритому судовому засіданні у касаційному порядку адміністративну справу     № 640/17271/22
за позовом Товариства з обмеженою відповідальністю «Юнайтед Енерджі»
до Національної комісії, що здійснює державне регулювання у сфері енергетики та комунальних послуг,
третя особа: Приватне акціонерне товариство «Національна енергетична компанія "Укренерго"»,
про визнання протиправними та нечинними правил в частині,
за касаційною скаргою Товариства з обмеженою відповідальністю «Юнайтед Енерджі»
на постанову Шостого апеляційного адміністративного суду у складі колегії суддів Ганечко О.М., Кузьменка В.В., Василенка Я.М. від 27 березня 2024 року
УСТАНОВИВ:
ІСТОРІЯ СПРАВИ
Короткий зміст позовних вимог
1.          У жовтні 2022 року Товариство з обмеженою відповідальністю «Юнайтед Енерджі» (далі - ТОВ «Юнайтед Енерджі»; позивач) звернулося до суду з позовом до Національної комісії, що здійснює державне регулювання у сфері енергетики та комунальних послуг (далі - НКРЕКП, Регулятор; відповідач), в якому, з урахуванням заяви про зміну предмета позову, просило визнати протиправним та нечинним пункт 5.17.2 Правил ринку, затверджених постановою НКРЕКП від 14 березня 2018 року № 307 (далі - Правила ринку), у частині включення до формули показників IMSPz,t, min, max.
2.          На обґрунтування позовних вимог ТОВ «Юнайтед Енерджі» зазначало, що формула списання/нарахування за небаланс електричної енергії для сторони, відповідальної за баланс (СВБ), у всіх зонах z протягом розрахункового періоду t, визначена у пункті 5.17.2. Правил ринку, є дискримінаційною щодо нього як СВБ, оскільки визначає застосування для купівлі електричної енергії Приватним акціонерним товариством «Національна енергетична компанія "Укренерго"» (далі - ПрАТ «НЕК "Укренерго"») однієї з цін IMSP t (ціна небалансу для врегулювання небалансу для певного розрахункового періоду) або PDAM t (ціна купівлі-продажу електричної енергії для певного розрахункового періоду, визначена на торгах на РДН (ринок "на добу наперед")), яка за значенням є нижчою, а для купівлі учасником ринку електричної енергії застосовується одна з цін IMSP t або PDAM t, яка за значенням є вищою. З 01 березня 2021 року ціна на балансуючу енергію має бути більше нуля, у зв`язку з цим ПрАТ «НЕК "Укренерго"» за умови перебування системи у профіциті купує електроенергію за нижчою ціною учасників ринку та акумулює на своїх рахунках прибуток від різниці ціни негативного та позитивного небалансу, хоча як оператор системи передачі не має права отримувати прибуток від торгівлі (балансування) електричною енергією.
3.          НКРЕКП не визнала позов, у відзиві зазначала, що Правила ринку є частиною системи імплементації українського законодавства до законодавства Європейського Союзу, прийняті з дотриманням процедури та наявності правових підстав. Оскаржуваний пункт Правил ринку встановлює рівний для усіх учасників ринку порядок розрахунку цін небалансів, який зумовлюється фактичним станом енергетичної системи, забезпечує балансову надійність та операційну безпеку енергетичної системи України.
Короткий зміст рішень судів першої та апеляційної інстанцій
4.          Київський окружний адміністративний суд рішенням від 18 грудня 2023 року задовольнив позов.
5.          Суд першої інстанції мотивував своє рішення тим, що з 01 березня 2021 року у Правилах ринку немає нижньої межі для продажу електроенергії на ринку небалансів стороною, відповідальною за баланс, оператору системи передачі в години профіциту електроенергії; за таких умов небаланс реалізується за цінами, нижчими за середні ціни ринку «на добу наперед», а оператор системи передачі отримує прибуток.
Затверджуючи пункт 5.17.2 Правил ринку, відповідач порушив принцип недискримінаційного ціно- та тарифоутворення щодо позивача, який є стороною, відповідальною за баланс, що є порушенням пункту 15 частини другої статті 3 Закону України від 13 квітня 2017 року № 2019-VIII «Про ринок електричної енергії» (далі - Закон № 2019-VIII), та вказує на протиправність норми щодо включення до формули показників IMSPz,t, min, max.
6.          Шостий апеляційний адміністративний суд постановою від 27 березня 2024 року скасував рішення Київського окружного адміністративного суду від 18 грудня 2023 року та ухвалив нове рішення про відмову у задоволенні позову.
7.          Суд апеляційної інстанції, скасовуючи рішення суду першої інстанції, дійшов висновку, що порядок розрахунків небалансів є єдиним для всіх учасників ринку, залежить від фактичного стану енергосистеми (дефіцит, профіцит або баланс), не є державною регульованою ціною у розумінні статті 12 Закону України від 21 червня 2012 року № 5007-VI «Про ціни і ціноутворення»  (далі - Закон № 5007-VI), тому не може порушувати принцип недискримінаційного ціно- та тарифоутворення.
Суд наголосив, що рівність цін небалансів з цінами на ринку «на добу наперед» не стимулює учасників ринку, відповідальних за баланс, точно прогнозувати свої торгові графіки, що ускладнює роботу оператора системи передачі та може створити ризики для балансування енергосистеми.
Кошти, отримані ПрАТ «НЕК "Укренерго"», йдуть на врегулювання небалансів, а залишки коштів зменшують тариф на диспетчерське (оперативно-технологічне) управління в майбутніх періодах.
Різна ціна за позитивні та негативні небаланси запобігає маніпуляціям на ринку, пояснюється різними витратами оператора системи передачі на врегулювання дефіцитів у системі.
Апеляційний суд також підкреслив, що позивач не обґрунтував порушення відповідачем порядку, способу та/або перевищення повноважень при внесенні оскаржуваних змін до Правил ринку; визначення формули розрахунку небалансів є прерогативою Регулятора, а суд не повинен втручатися в оцінку її структури.
Короткий зміст вимог касаційної скарги
8.          ТОВ «Юнайтед Енерджі» подало до Верховного Суду касаційну скаргу, посилаючись на неправильне застосування судом апеляційної інстанції норм матеріального права, просить скасувати постанову Шостого апеляційного адміністративного суду від 27 березня 2024 року та залишити в силі рішення Київського окружного адміністративного суду від 18 грудня 2023 року.
9.          НКРЕКП та ПрАТ «НЕК "Укренерго"» у відзивах просять залишити касаційну скаргу без задоволення, а постанову суду апеляційної інстанції - без змін.
ДОВОДИ УЧАСНИКІВ СПРАВИ
10.          Позивач у касаційній скарзі зазначає, що суд апеляційної інстанції неправильно застосував пункт 15 частини другої статті 3 Закону № 2019-VIII та не врахував висновки щодо застосування норм права, викладені у постанові Верховного Суду від 27 липня 2023 року у справі № 640/18341/20.
Перебування системи у дефіциті, профіциті або балансі значною мірою залежить від вжитих оператором системи передачі заходів для збалансування системи ринку електроенергії, що може впливати на конкуренцію на ринку шляхом створення умов для збиткового формування цін на купівлю або продаж небалансів для сторін, відповідальних за баланс.
11.          Відповідач у відзиві на касаційну скаргу вказує на те, що висновки Верховного Суду, викладені у постанові від 27 липня 2023 року у справі № 640/18341/20, стосуються внесення Постановою НКРЕКП від 28 лютого 2020 року № 516 змін до Правил ринку та не свідчать про неправомірність постанови Регулятора, а рішення суду апеляційної інстанції у цій справі не суперечить такій правовій позиції Верховного Суду.
12.          ПрАТ «НЕК "Укренерго"» у відзиві зазначає, що ТОВ «Юнайтед Енерджі» у касаційній скарзі не погоджується з наданою судом апеляційної інстанції оцінкою окремих доводів скаржника, які не впливають на правильність встановлення обставин у цій справі, тому немає правових підстав для застосування  висновків, сформульованих у постанові Верховного Суду від 27 липня 2023 року у справі № 640/18341/20.
ПРОЦЕСУАЛЬНІ ДІЇ У СПРАВІ ТА КЛОПОТАННЯ УЧАСНИКІВ СПРАВИ
13.         ТОВ «Юнайтед Енерджі» 12 квітня 2024 року подало до Суду касаційну скаргу.
14.          Верховний Суд ухвалою від 01 травня 2024 року відкрив касаційне провадження.
15.           07 травня 2024 року ПрАТ «НЕК "Укренерго"» та 08 травня 2024 року НКРЕКП подали відзиви на касаційну скаргу.
16.          Верховний Суд ухвалою від 11 листопада 2024 року  відмовив ТОВ «Юнайтед Енерджі» у задоволенні клопотання про зупинення виконання судового рішення; задовольнив клопотання НКРЕКП, та ПрАТ «НЕК "Укренерго"» про касаційний розгляд справи у судовому засіданні; призначив розгляд справи у судовому засіданні колегією у складі трьох суддів на 26 листопада 2024 року о 14 годині 15 хвилин у приміщенні Касаційного адміністративного суду за адресою: м. Київ, вул. Князів Острозьких, 8, корпус 5.
17.           26 листопада 2024 року о 14 годині 43 хвилини Верховний Суд оголосив перерву в судовому засіданні до 14 години 15 хвилин 10 грудня 2024 року у зв`язку з надходженням повідомлення про замінування приміщень Суду.
СТИСЛИЙ ВИКЛАД ОБСТАВИН СПРАВИ, ВСТАНОВЛЕНИХ СУДАМИ ПЕРШОЇ ТА АПЕЛЯЦІЙНОЇ ІНСТАНЦІЙ
18.          Суди попередніх інстанцій на підставі наявних у матеріалах справи доказів встановили, що 14 березня 2018 року НКРЕКП прийняла постанову № 307 «Про затвердження Правил ринку». Цими Правилами ринку, зокрема, встановлюються правила балансування та порядок проведення розрахунків на балансуючому ринку електричної енергії України.
19.          ТОВ «Юнайтед Енерджі» є учасником ринку електричної енергії та СВБ b, який на підставі договору про врегулювання небалансів електричної енергії, укладеного 18 липня 2019 року з ПрАТ «НЕК "Укренерго"» як адміністратором розрахунків (далі - АР) відповідно до пункту 1.3.2 Правил ринку, вчиняло правочини щодо купівлі-продажу електричної енергії та оплати платежів відповідно до Правил ринку для балансування в реальному часі обсягів виробництва (відпуску), споживання (відбору) в об`єднаній енергетичній системі України (далі - ОЕС України).
20.          З 14 березня 2022 року ТОВ «Юнайтед Енерджі» перебуває у статусі «Дефолтний» за інформацією з сайту АР (https://wservice.ua.energy/entsoe/getdefault).
21.          Відповідно до пункту 5.17.2 розділу V «Розрахунки на ринку електричної енергії» Правил ринку списання/нарахування за небаланс для СВБ b  у всіх зонах z протягом розрахункового періоду t визначається за формулою:
CIEQb,z,t  = IEQb,z,t' • min(PDAM z,t' IMSP z,t) • (1 - K im) , якщо IEQb,z,t  > 0;
CIEQb,z,t  = IEQb,z,t' • mах(PDAM z,t' IMSP z,t) • (1 - K im), якщо IEQb,z,t 
CIEQb,z,t  = 0, якщо IEQb,z,t  = 0,
де PDAMz,t - визначена на торгах на РДН ціна купівлі-продажу електричної енергії в зоні z для розрахункового періоду t, грн/МВт год;
К im  = 0.05 коефіцієнт ціни небалансу.
Позитивне значення CIEQb,z,t означає нарахування для СВБ (або списання для АР) небалансів електричної енергії, тоді як негативне значення означає списання СВБ (або нарахування для АР) незалежно від напряму небалансу електричної енергії системи.
22.          З 01 березня 2020 року в абзаці третьому пункту 10.11 розділу Х «Прикінцеві та перехідні положення» Правил ринку визначалося, що «учасники ринку у своїх заявках на балансуючу електричну енергію зобов`язані вказувати ціну не менше від значення 55 % від ціни на РДН на цей розрахунковий період та не більше 115 % від встановленого обмеження ціни на РДН на цей розрахунковий період».
23.          З 01 березня 2021 року з абзацу третього глави 10.11 розділу Х «Прикінцеві та перехідні положення» Правил ринку виключено слова, цифри, знак та абревіатуру  «не менше від значення 55 % від ціни на РДН на цей розрахунковий період та».
24.          Позивач не погоджується із застосування у формулі змінних показників IMSPz,t , min, max, які залежать від виникнення дефіциту (IEQb,z,t b,z,t > 0) чи балансу (IEQb,z,t = 0) електричної енергії без мінімальної нижньої межі обов`язкової заявки.
ПОЗИЦІЯ ВЕРХОВНОГО СУДУ
25.          Надаючи правову оцінку встановленим обставинам справи та доводам касаційної скарги, а також виходячи з меж касаційного перегляду справи, визначених статтею 341 Кодексу адміністративного судочинства України (далі - КАС України), Верховний Суд зазначає таке.
26.          Згідно з частиною четвертою статті 328 КАС України підставами касаційного оскарження є неправильне застосування судом норм матеріального права чи порушення норм процесуального права.
27.          Відповідно до частин першої, другої та третьої статті 242 КАС України судове рішення повинно ґрунтуватися на засадах верховенства права, бути законним і обґрунтованим. Законним є рішення, ухвалене судом відповідно до норм матеріального права із дотриманням норм процесуального права.
28.          Обґрунтованим є рішення, ухвалене на підставі повно і всебічно з`ясованих обставин, на які сторони посилаються як на підставу своїх вимог і заперечень, підтверджених тими доказами, які були досліджені в судовому засіданні.
29.          Зазначеним вимогам процесуального закону постанова Шостого апеляційного адміністративного суду від 27 березня 2024 року відповідає, а викладені у касаційній скарзі доводи є необґрунтованими з огляду на таке.
30.          Статтею 42 Конституції України передбачено, що кожен має право на підприємницьку діяльність, яка не заборонена законом.
Підприємницька діяльність депутатів, посадових і службових осіб органів державної влади та органів місцевого самоврядування обмежується законом.
Держава забезпечує захист конкуренції у підприємницькій діяльності. Не допускаються зловживання монопольним становищем на ринку, неправомірне обмеження конкуренції та недобросовісна конкуренція. Види і межі монополії визначаються законом.
31.          Позиція Верховного Суду стосовно застосування зазначених положень Основного Закону України сформована, зокрема, у постановах від 13 липня 2021 року у справі № 120/3158/20-а, від 31 серпня 2023 року у справі № 640/20914/21, від 26 вересня 2023 року у справі № 640/36179/21 та від 23 лютого 2024 у справі № 400/3940/21.
32.          У справах щодо оскарження рішень, дій чи бездіяльності суб`єктів владних повноважень адміністративні суди відповідно до частини другої статті 2 КАС України перевіряють, чи прийняті (вчинені) вони: на підставі, у межах повноважень та у спосіб, що визначені Конституцією та законами України; з використанням повноваження з метою, з якою це повноваження надано; обґрунтовано, тобто з урахуванням усіх обставин, що мають значення для прийняття рішення (вчинення дії); безсторонньо (неупереджено); добросовісно; розсудливо; з дотриманням принципу рівності перед законом, запобігаючи всім формам дискримінації; пропорційно, зокрема, з дотриманням необхідного балансу між будь-якими несприятливими наслідками для прав, свобод та інтересів особи і цілями, на досягнення яких спрямоване це рішення (дія); з урахуванням права особи на участь у процесі прийняття рішення; своєчасно, тобто протягом розумного строку.
33.          З огляду на частину першу статті 1 Закону № 1540-VIII НКРЕКП є колегіальним органом, що здійснює державне регулювання, моніторинг та контроль за діяльністю суб`єктів господарювання у сферах енергетики та комунальних послуг.
34.          Частиною другою статті 3 Закону № 1540-VIII визначено, що Регулятор здійснює державне регулювання, зокрема шляхом нормативно-правового регулювання у випадках, коли відповідні повноваження надані Регулятору законом.
35.          Регулятор здійснює нормативно-правове регулювання відповідно до пункту 3 частини першої статті 17 Закону № 1540-VIII шляхом розроблення та затвердження: кодексів систем передачі та розподілу електричної енергії, газотранспортних і газорозподільних систем;  ліцензійних умов для провадження господарської діяльності у сферах енергетики та комунальних послуг; правил ринків електроенергії та методик розрахунку тарифів і ставок внесків на регулювання для суб`єктів природних монополій; правил врегулювання спорів між суб`єктами господарювання та операторами енергетичних і газових систем і правил розгляду звернень споживачів та врегулювання конфліктів у сферах енергетики і комунальних послуг; показників якості послуг для суб`єктів природних монополій та діяльності на суміжних ринках; порядків приєднання до енергетичних та газових мереж і контролю за дотриманням вимог законодавства та ліцензійних умов; форм звітності та обліку суб`єктів господарювання у сферах енергетики та комунальних послуг.
36.          У межах такого регулювання НКРЕКП розробив та затвердив оскаржувані ТОВ «Юнайтед Енерджі» у частині Правила ринку.
37.          У цій справі процедура прийняття оскаржуваних в частині Правил ринку не оскаржувалася; фактично спір виник щодо регулювання балансуючого ринку, яке, на думку позивача, є дискримінаційним.
38.           21 березня 2014 року Україна підписала з Європейським Союзом та Європейським співтовариством з атомної енергії та їхніми державами-членами Угоду про асоціацію між Україною, з однієї сторони, та Європейським Союзом, Європейським співтовариством з атомної енергії і їхніми державами-членами, з іншої сторони (Association Agreement between the European Union and the European Atomic Energy Community and their member states, of the one part, and Ukraine, of the other part; далі - Угода про асоціацію). Підписана того дня Угода про асоціацію стосувалася політичних положень.
39.           27 червня 2014 року в м. Брюсселі підписана друга частина цієї Угоди щодо торговельно-економічних і галузевих положень.
40.            16 вересня 2014 року Верховна Рада Україна ратифікувала Угоду про асоціацію, яка складається з двох частин, із окремою заявою.
41.          Правові позиції Верховного Суду стосовно застосування положень цієї Угоди сформовані, зокрема у постановах від 29 листопада 2019 року у справі № 372/2483/16-а, від 06 грудня 2019 року у справі № 826/10344/15, від 09 грудня 2019 року у справі № 815/3571/15, від 18 лютого 2020 року у справі № 1840/3344/18, від 14 липня 2020 року у справі № 808/2525/16, від 28 вересня 2020 року у справі № 826/855/16, від 19 січня 2023 року у справі № 640/10685/21, від 13 червня 2023 року у справі № 160/20742/21 та від 16 серпня 2023 року у справі № 640/34187/21.
42.          У пункті «а» статті 338 розділу V «Економічне та галузеве співробітництво» Угоди про асоціацію взаємне співробітництво включає, серед іншого, імплементацію енергетичних стратегій та політик і розвиток/опрацювання прогнозів та сценаріїв, а також удосконалення статистичної облікової системи енергетичного сектора, що базується на своєчасному обміні інформацією про енергетичний баланс та потоки енергоносіїв відповідно до міжнародної практики, а також розвиток інфраструктури.
43.          У статті 44 Регламенту комісії (ЄС) 2017/2195 від 23 листопада 2017 року «про встановлення настанов щодо балансування електроенергії» («establishing a guideline on electricity balancing») зазначено, що процеси врегулювання (балансування електроенергії) повинні:
(a) надавати належні економічні сигнали, які відображають стан небалансу;
(b) забезпечувати врегулювання небалансів за ціною, що відображає вартість енергії в реальному часі;
(c) забезпечувати стимули для сторін, відповідальних за баланс, підтримувати баланс або допомагати у відновленні балансу системи;
(d) сприяти гармонізації механізмів врегулювання небалансів;
(e) забезпечувати стимули для ОСП виконувати їхні обов`язки відповідно до статті 127, статті 153, статті 157 і статті 160 Регламенту комісії (ЄС) 2017/1485 від 02 серпня 2017 року «про встановлення настанов щодо експлуатації системи передачі електроенергії» («establishing a guideline on electricity transmission system operation»);
(f) запобігати викривленню стимулів для сторін, відповідальних за баланс, надавачів послуг балансування та ОСП;
(g) підтримувати конкуренцію між учасниками ринку;
(h) забезпечувати стимули для надавачів послуг балансування, пропонувати та надавати послуги балансування ОСП, що забезпечує підключення;
(i) забезпечувати фінансову нейтральність ОСП.
44.          Україна на виконання умов Угоди про асоціацію поступово впроваджувала законодавство ЄС, зокрема, директиви та регламенти, що стосуються правил функціонування внутрішнього енергетичного ринку.
45.          Із 01 липня 2019 року в Україні запрацювали балансуючий ринок та ринок допоміжних послуг, а також ринок «на добу наперед», внутрішньодобовий ринок та система двосторонніх договорів. У цей же день набрала чинності стаття 68 Закону № 2019-VIII, що передбачає правове регулювання функціонування єдиного балансуючого ринку.
46.          Балансуючий ринок електричної енергії - це ринок, організований оператором системи передачі електричної енергії з метою забезпечення достатніх обсягів електричної потужності та енергії, необхідних для балансування в реальному часі обсягів виробництва та імпорту електричної енергії і споживання та експорту електричної енергії, врегулювання системних обмежень в об`єднаній енергетичній системі України, а також фінансового врегулювання небалансів електричної енергії (пункт 6 частини першої статті 1 Закону № 2019-VIII).
47.          Абзацом 11 пункту 1.4 глави 1 розділу I Кодексу систем передачі, затвердженого постановою НКРЕКП від 14 березня 2018 року  № 309, у редакції, чинній до 07 жовтня                  2022 року, визначалося, що балансування енергосистеми - це процес постійного підтримання, із заданою точністю, відповідності між сумарним споживанням електричної енергії, яке враховує втрати на її виробництво і передачу, а також експортом електричної енергії, з одного боку, та обсягом виробництва електричної енергії на електростанціях ОЕС України та її імпорту - з другого.
48.          Відповідно до частини першої статті 68 Закону № 2019-VIII в Україні діє єдиний балансуючий ринок. У редакції цієї статті, яка була чинною до 27 липня 2023 року, зазначалося, що на балансуючому ринку оператор системи передачі здійснює такі дії:
1) купівля та продаж електричної енергії для балансування обсягів попиту та пропозиції електричної енергії у межах поточної доби;
2) купівля та продаж електричної енергії з метою врегулювання небалансів електричної енергії сторін, відповідальних за баланс.
Оператор системи передачі для забезпечення операційної безпеки має право за межами балансуючого ринку придбавати послуги із зменшення навантаження виробником, який здійснює продаж електричної енергії за «зеленим» тарифом або за аукціонною ціною.
49.          У пункті 5.1 глави 5 розділу VII Кодексу систем передачі визначено, що оператор системи передачі (ОСП) зобов`язаний постійно підтримувати в Об`єднаній енергетичній системі (ОЕС) України баланс між сумарним споживанням електричної енергії і її виробництвом (з урахуванням експорту та імпорту) у кожний момент часу з дотриманням показників якості електричної енергії.
50.          З огляду на пункти 5.2, 5.3, 5.4, 5.5, 5.6, 5.7, 5.10 глави 5 розділу VII Кодексу систем передачі (у редакції, чинній до 07 жовтня 2022 року) оперативне планування та балансування роботи ОЕС України здійснюється за добовими графіками потужності виробництва та/або імпорту і споживання та/або експорту електричної енергії з погодинним розподілом.
Учасники ринку електричної енергії згідно з процедурою, визначеною Правилами ринку, повинні подавати свої погодинні добові графіки виробництва та/або споживання, або експорту, або імпорту електричної енергії ОСП.
Учасники ринку, які є постачальниками послуг з балансування, крім погодинних добових графіків відпуску та/або споживання електричної енергії, мають надавати ОСП графік виробництва, який містить інформацію про планове навантаження кожної одиниці генерації або споживання.
Учасники ринку зобов`язані строго дотримуватись заявленого добового графіка потужності виробництва і споживання електричної енергії, застосовуючи всі необхідні заходи щодо його безумовного виконання.
У разі неможливості дотримання заявленого добового графіка потужності, учасник ринку має повідомити ОСП або інший оперативний персонал, в оперативному підпорядкуванні якого знаходиться це електрообладнання, про причини, величину та прогнозовану тривалість такого відхилення потужності.
У разі відхилення від добового диспетчерського графіка потужності виробництва та/або імпорту, споживання та/або експорту електричної енергії або у разі отримання повідомлення від учасника ринку про неможливість виконання ним заявленого добового графіка потужності ОСП враховує такі відхилення у процесі балансування енергосистеми.
Балансування енергосистеми України забезпечується через використання вторинного (автоматичного та неавтоматичного) та третинного регулювання відповідно до положень глави 8 розділу V цього Кодексу.
Балансування ОЕС України може забезпечуватися шляхом використання потужностей, що розташовані поза межами ОЕС України.
51.          Тобто, балансування енергосистеми здійснюється в реальному часі за добовими графіками потужності, які учасники ринку подають із погодинним розподілом виробництва, споживання, імпорту чи експорту електроенергії відповідно до Правил ринку. Учасники ринку зобов`язані дотримуватися заявлених графіків і повідомляти про будь-які відхилення, вказуючи їх причини, обсяги та тривалість.
52.          Виробники зобов`язані надавати послуги з балансування в обсягах та у випадках, визначених Законом № 2019-VIII та Правилами ринку. Оператори установок зберігання енергії та споживачі мають право надавати послуги з балансування у порядку, передбаченому правилами ринку. Постачальник послуг з балансування має відповідати вимогам правил ринку щодо надання послуг з балансування.
Постачальник послуг з балансування подає оператору системи передачі свої пропозиції (заявки) щодо збільшення (зменшення) свого навантаження з метою продажу/купівлі електричної енергії на балансуючому ринку відповідно до правил ринку (частини друга та четверта статті 68 Закону № 2019-VIII).
53.          В абзацах 1 та 2 частини п`ятої статті 68 Закону № 2019-VIII визначено, що оператор системи передачі з метою балансування обсягів виробництва та споживання електричної енергії та/або врегулювання системних перевантажень надає постачальникам послуг з балансування команди на збільшення (зменшення) їхнього навантаження, здійснюючи на ринкових засадах відбір відповідних пропозицій (заявок) постачальників послуг з балансування у порядку, визначеному правилами ринку.
Відбір відповідних пропозицій (заявок) постачальників послуг з балансування здійснюється з урахуванням необхідності забезпечення сталої та надійної роботи ОЕС України («об`єднана енергетична система України») та мінімізації витрат на балансування обсягів виробництва та споживання електричної енергії. Відбір пропозицій (заявок) щодо надання послуг із зменшення навантаження виробником, який здійснює продаж електричної енергії за "зеленим" тарифом або за аукціонною ціною, здійснюється відповідно до порядку надання таких послуг.
54.          Команда оператора системи передачі постачальнику послуг з балансування на збільшення (зменшення) навантаження для відповідного постачальника послуг з балансування є прийняттям (акцептом) його відповідної пропозиції (заявки) на балансуючому ринку оператором системи передачі, зміною його акцептованого добового графіка електричної енергії та визначає взаємні зобов`язання оператора системи передачі та постачальника послуг з балансування з купівлі-продажу відповідного обсягу електричної енергії на балансуючому ринку за ціною, визначеною відповідно до правил ринку (частина шоста статті 68 Закону № 2019-VIII).
55.          Таким чином, оператор системи передачі забезпечує балансування виробництва та споживання електроенергії, а також врегулювання системних перевантажень шляхом ринкового відбору заявок постачальників послуг з балансування на збільшення або зменшення навантаження, а команда оператора на збільшення або зменшення навантаження є акцептом відповідної заявки на балансуючому ринку та змінює добовий графік постачальника, встановлюючи взаємні зобов`язання щодо купівлі-продажу електроенергії за Правилами ринку.
56.          За результатами роботи балансуючого ринку за відповідну добу на підставі даних оператора системи передачі та адміністратора комерційного обліку адміністратор розрахунків розраховує платежі оператора системи передачі та постачальників послуг з балансування за електричну енергію, ціни небалансу електричної енергії, а також обсяги небалансів електричної енергії учасників ринку і відповідні платежі за них та виставляє відповідні рахунки у порядку, визначеному правилами ринку  (частина сьома статті 68 Закону № 2019-VIII).
57.          Відповідно до частин першої та другої статті 70 Закону № 2019-VIII усі учасники ринку, крім споживачів, які купують електроенергію за договором постачання електричної енергії споживачу, несуть відповідальність за свої небаланси електричної енергії.
З метою врегулювання небалансів з оператором системи передачі учасник ринку має стати стороною, відповідальною за баланс, або передати свою відповідальність іншій стороні, відповідальній за баланс, шляхом входження до балансуючої групи. Електропостачальники є сторонами, відповідальними за баланс своїх споживачів.
Сторони, відповідальні за баланс, зобов`язані нести фінансову відповідальність за небаланси електричної енергії перед оператором системи передачі.
58.          Купівля-продаж електричної енергії з метою врегулювання небалансів електричної енергії сторони, відповідальної за баланс, здійснюється між стороною, відповідальною за баланс, та оператором системи передачі за договором про врегулювання небалансів (частина п`ята статті 70 Закону № 2019-VIII).
59.          Оператор системи передачі врегульовує небаланси електричної енергії із сторонами, відповідальними за баланс, у порядку, визначеному цим Законом та правилами ринку.
Врегулюванням небалансів електричної енергії є вчинення стороною, відповідальною за баланс, правочинів щодо купівлі-продажу електричної енергії з оператором системи передачі в обсягах небалансів електричної енергії за цінами небалансів, визначеними відповідно до правил ринку (абзаци 1, 2 частини п`ятої статті 70 Закону № 2019-VIII).
60.          Вартість небалансів електричної енергії сторони, відповідальної за баланс, розраховується адміністратором розрахунків для кожного розрахункового періоду доби залежно від обсягу небалансів електричної енергії цієї сторони та цін небалансів, визначених правилами ринку.
Порядок розрахунку обсягів, ціни та вартості небалансів електричної енергії визначається правилами ринку (абзаци 1, 2 частини шостої статті 70 Закону № 2019-VIII).
61.          Отже, сторони, відповідальні за баланс, несуть фінансову відповідальність за небаланси і врегульовують їх шляхом купівлі-продажу електроенергії за договорами з оператором системи передачі врегулювання. Вартість небалансів розраховується для кожного періоду залежно від обсягів і цін, визначених Правилами ринку.
62.          У справі, що розглядається, ТОВ «Юнайтед Енерджі» оскаржує формулу Правил ринку, за якою здійснюється списання/нарахування за небаланс.
63.          Відповідно до частини дванадцятої статті 2 Закону № 2019-VIII рішення (заходи) суб`єктів владних повноважень, прийняті на виконання норм цього Закону, мають прийматися на підставі, у межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією і законами України, з урахуванням права особи на участь у процесі прийняття рішення, відповідати меті, з якою повноваження надані, бути обґрунтованими, відповідати принципам неупередженості, добросовісності, розсудливості, пропорційності, прозорості, недискримінації та своєчасності.
64.          У зазначеній статті термін «прозорість» вживається у значенні забезпечення відкритості та доступності інформації щодо прийняття рішень (заходів) суб`єктами владних повноважень.
65.          Формула розрахунку за небаланс, передбачена пунктом 5.17.2 Правил ринку,  офіційно оприлюднена, надає всім учасникам ринку електроенергії доступ до вихідних даних для розрахунків; процедура розрахунку є відкритою та документованою, може бути перевірена контролюючим органом.
66.          Адміністративні суди згідно з пунктом 7 частини другої статті 2 КАС України зобов`язані перевіряти рішення, дії або бездіяльність суб`єктів владних повноважень на відповідність принципу рівності перед законом та запобігання будь-яким формам дискримінації під час вирішення таких справ.
67.          Згідно з частиною першою статті 7 Закону України від 17 лютого 2022 року № 2073-IX «Про адміністративну процедуру» (далі - Закон № 2073-IX) принципами адміністративної процедури є, зокрема, рівність перед законом.
68.          У частині першій статті 7 Закон № 2073-IX визначено, що адміністративне провадження здійснюється на засадах рівності перед законом усіх юридичних осіб незалежно від організаційно-правової форми, форми власності, підпорядкування, місцезнаходження, місця створення та реєстрації, законодавства, відповідно до якого створена юридична особа, та інших ознак чи обставин.
69.          Принцип безсторонності (неупередженості) адміністративного органу, передбачений статтею 9 Закону № 2073-IX, реалізується шляхом забезпечення рівних умов (однакового ставлення) і процедур для всіх.
70.          Дискримінацією суб`єктів господарювання з огляду на статтю 31 Господарського кодексу України вважаються дії та/або рішення органів влади, які створюють нерівні умови для ведення бізнесу. Зокрема, це:
-          заборона створювати нові підприємства або обмеження господарської діяльності, щоб зменшити конкуренцію;
-          примушування укладати договори на пріоритетних умовах або вступати до об`єднань;
-          рішення про централізований розподіл товарів, що веде до монополізації;
-          заборона на продаж товарів між регіонами України;
-          надання податкових чи інших пільг окремим підприємцям, що створює переваги для них і монополізацію ринку;
-          обмеження прав на купівлю чи продаж товарів;
-          встановлення заборон або обмежень для окремих підприємців чи груп.
71.          Тобто, дискримінаційні дії (рішення) стосовно суб`єктів господарювання можуть полягати у створенні нерівних умов для укладення договорів або доступу до ринку, зловживання монопольним становищем або недобросовісної конкуренції.
72.          У законах № 1540-VIII та № 2019-VIII не визначено чітких критеріїв, за яких дії (рішення) НКРЕКП можуть оцінюватися як дискримінаційні.
73.          Водночас правовий статус НКРЕКП, визначений Законом № 1540-VIII, окреслює основні завдання та функції Регулятора, зокрема:
-          забезпечення недискримінаційного доступу користувачів до мереж/трубопроводів (пункт 2 частини третьої статті 3);
-          затвердження умов надання послуг з балансування, які повинні надаватися на справедливій і недискримінаційній основі (пункт 9 частини першої статті 17);
-          вимог до операторів систем передачі та розподілу змінювати умови та тарифи для забезпечення пропорційності та недискримінаційності (пункт 2 частини другої статті 17);
-          затвердження недискримінаційних і прозорих методик формування та встановлення державних регульованих цін і тарифів (абзац третій частини четвертої статті 17);
-          сприяння розвитку ефективної конкуренції та підвищення безпеки постачання без дискримінації постачальників у державах-членах Енергетичного Співтовариства (пункт 2 частини першої статті 17).
74.          Поняття «недискримінаційності» у Законі  № 2019-VIII вживається щодо:
-  права будь-якого користувача системи використовувати систему передачі електричної енергії та системи розподілу електричної енергії на заздалегідь і публічно оголошених умовах (пункт 23 частини першої статті 1);
- права Регулятора вимагати від відповідних операторів підготовки змін до правил ринку, правил ринку «на добу наперед» та внутрішньодобового ринку, кодексу системи передачі, кодексу комерційного обліку, правил розподілу пропускної спроможності міждержавних перетинів (пункт 7 частини четвертої статті 6);
- застосування тендерних процедур Кабінетом Міністрів України для залучення нових інвестицій у генеруючі потужності (пункт 6 частини другої статті 19);
- принципу діяльності диспетчерської системи оперативно-технологічного управління виробництвом, передачею, розподілом та споживанням електричної енергії (частина третя статті 44);
- програми відповідності (частина друга статті 48).
75.          Дискримінаційні умови згадуються в абзаці 8 частини другої статті 15 Закону України від 11 січня 2001 року № 2210-III «Про захист економічної конкуренції» у значенні  антиконкурентних дій органів влади, внаслідок якої окремим суб`єктам господарювання або групам суб`єктів господарювання створюються несприятливі чи дискримінаційні умови діяльності порівняно з конкурентами.
76.          У сфері  енергетики дискримінаційними діями та/або рішеннями органів державної влади (НКРЕКП) можуть вважатися нерівні умови для укладення договорів, доступу до ринку, зловживання монопольним становищем або недобросовісна конкуренція. Тому оцінка судами  дискримінаційності формул, встановлених НКРЕКП як Регулятором у сфері енергетики,  зокрема для списання/ нарахування за небаланс, має ґрунтуватися на рівності умов для учасників ринку.
77.          Згідно з пунктами 1.2.1, 1.2.2 Правил ринку у редакції, чинній до 23 лютого 2024 року, учасниками ринку електричної енергії є: виробники; електропостачальники; трейдери; ОСП (оператори системи передачі); ОСР (оператор системи розподілу; ОР (оператор ринку); ОУЗЕ (оператор установок з виробництва електроенергії з відновлюваних джерел енергії).
Учасники ринку можуть виконувати одну або декілька з таких ролей: СВБ (сторона, відповідальна за баланс), АР (адміністратор розрахунків), АКО (адміністратор комерційного обліку), ПДП (постачальник допоміжних послуг), ППБ (постачальник послуг з балансування), ППВДЕ (постачальник послуг із зменшення навантаження ВДЕ з підтримкою).
78.          У пункті 48 частини першої статті 1 Закону № 2019-VIII наведено визначення: небаланс електричної енергії - розрахована відповідно до правил ринку для кожного розрахункового періоду різниця між фактичними обсягами відпуску або споживання, імпорту, експорту електричної енергії сторони, відповідальної за баланс, та обсягами купленої і проданої електричної енергії, зареєстрованими відповідно до правил ринку.
79.          Плановими є ті обсяги електроенергії, які учасник ринку відповідно до укладених договорів купує, продає (передає) на ринок.
Фактичними є обсяги електроенергії, які учасник ринку виробив, спожив, імпортував чи експортував за певний розрахунковий період у кожній зоні системи.
80.          Тобто, небаланс електричної енергії виникає в результаті розбіжності між плановими (договірними) і фактичними обсягами виробництва, споживання, імпорту або експорту електричної енергії через неправильну оцінку учасниками ринку майбутніх обсягів споживання або виробництва чи аварійного відключення систем передачі.
81.          У пункті 5.15.5 Правил ринку передбачено, що якщо обчислений небаланс енергії СВБ b у зоні z виявився негативним, то ця СВБ повинна купити із системи електричну енергію і оплатити її. Якщо розрахований небаланс електричної енергії СВБ b у зоні z виявився позитивним, то СВБ повинна продати в систему електричну енергію і отримати за неї платіж.
82.          У пункті 5.16.2 Правил ринку визначено, що ціна небалансу електричної енергії (IMSPz,t ) за розрахунковий період t дорівнює маржинальній ціні балансуючої електричної енергії (у грн/МВт·год) за розрахунковий період t, що розрахована відповідно до пункту 5.13.3 глави 5.13 цього розділу в залежності від того, чи перебуває система в дефіциті, профіциті або збалансована.
83.          Позитивний небаланс виникає у разі, якщо обсяг фактичного споживання менший за замовлений (профіцит), а негативний - якщо обсяг фактичного споживання більший за замовлений (дефіцит). 
84.          ТОВ «Юнайтед Енерджі» вважає дискримінаційною умову, за якої платіж АР за позитивний небаланс не обмежений мінімальним розміром, тобто, може становити лише 0,01 грн/МВт * год.
85.          Суд звертає увагу на те, що позитивний баланс, коли обсяг фактично виробленої (поставленої) електроенергії перевищує фактичне споживання, формує залишок електричної енергії у системі, за якого сторона, відповідальна за баланс, отримує додатковий дохід, який відповідний учасник ринку не отримав би у разі виконання заявленого ним добового графіка потужності.
86.          У пункті 5.17.1 Правил ринку визначаються рівні умови для кожної сторони, відповідальної за баланс (СВБ b), у вигляді фінансових наслідків через небаланси, які обчислює адміністратор розрахунків (АР) шляхом списання або нарахування платежів.
87.          Тобто АР як орган, відповідальний за обчислення та проведення фінансових розрахунків у ринку електроенергії, обчислює, наскільки фактичні показники СВБ відрізняються від планових, що призводить до необхідності списати або нарахувати платежі.
88.          Відповідно до пункту 5.24.5 Правил ринку, якщо залишкова вартість збору за небаланс електричної енергії негативна, вона обліковується на субрахунку UA-1 на наступний розрахунковий період, а якщо позитивна - її абсолютне значення обліковується на субрахунку UA-1 та сплачується ОСП за рахунок коштів, передбачених у тарифі ОСП на послуги з диспетчерського (оперативно-технологічного) управління.
89.          Зважаючи на це, суд апеляційної інстанції дійшов обґрунтованого висновку, що оскаржувана у цій справі норма Правил ринку визначає формулу списання або нарахування платежів та не створює для ТОВ «Юнайтед Енерджі» нерівні умови порівняно з іншими учасниками ринку, які виконують роль сторін, відповідальних за баланс, оскільки коригування фінансових або фізичних розрахунків для кожного суб`єкта ринку здійснюється залежно від його небалансів - якщо СВБ перевищив планові обсяги, то йому нараховується відповідна сума, а якщо не забезпечив достатній обсяг, то з нього списується певна сума.
90.          Вважати функції, які АР (адміністратор розрахунків) виконує на ринку електричної енергії, дискримінаційними щодо СВБ (сторона, відповідальна за баланс), є некоректним, враховуючи різні ролі цих учасників ринку електричної енергії. Крім того, апеляційний суд щодо цього правильно виходив з того, що ПрАТ «НЕК "Укренерго"» як АР на  ринку електричної енергії у розумінні пункту 1.8.2 Правил ринку не здійснює торгівлю електричною енергією з метою отримання прибутку, оскільки залишок коштів після нарахування чи списання за врегулювання небалансів відповідно до пункту 5.24.5 Правил ринку спрямовується на врегулювання небалансів у наступному розрахунковому періоді або зменшує тариф на диспетчерське (оперативно-технологічне) управління.
91.          Суд також звертає увагу, що ТОВ «Юнайтед Енерджі», оскаржуючи формулу списання або нарахування небалансів, встановлену у пункті 5.17.1 Правил ринку, з підстав її дискримінаційності, фактично не погоджується з Постановою НКРЕКП від 05 лютого 2021 року № 189, якою з 24 квітня 2021 року виключено норму з абзацу третього глави 10.11 розділу X Правил ринку про нижню мінімальну ціну на балансуючу електричну енергію, тобто, з іншими рішеннями/актами Регулятора, які не оскаржувалися позивачем та не оцінювалися судами попередніх інстанцій у цій справі.
92.          ТОВ «Юнайтед Енерджі» у касаційній скарзі покликається на висновок, сформульований у постанові Верховного Суду від 27 липня 2023 року у справі № 640/18341/20, та додатково у судовому засіданні на постанову Верховного Суду від 22 грудня 2021 року у справі №    640/18697/20, висновки у яких  зводяться до необхідності врахування у ціні на універсальні послуги складової для компенсації витрат постачальників універсальних послуг у зв`язку з небалансами електричної енергії. У зазначеній справі Суд констатував порушення НКРЕКП пункту 15 частини другої статті 3 Закону № 2019-VIII через невирішення питання врахування покриття економічно обґрунтованих витрат постачальників універсальних послуг.
93.          Пункт 15 частини другої статті 3 Закону № 2019-VIII визначає принцип недискримінаційного ціно- та тарифоутворення на ринку електричної енергії. Цей принцип передбачає встановлення цін і тарифів, що відповідають економічно обґрунтованим витратам.
94.          Відповідно до частини другої статті 12 Закону № 5007-VI державні регульовані ціни повинні бути економічно обґрунтованими (забезпечувати відповідність ціни на товар витратам на його виробництво, продаж (реалізацію) та прибуток від його продажу (реалізації).
95.          Тобто ціноутворення на ринку електроенергії - це процес встановлення цін на електроенергію, який має відображати економічно обґрунтовані витрати відповідного учасника ринку електричної енергії та належного рівня норми прибутку.
96.          На відміну від ціно- та тарифоутворення на ринку електричної енергії, механізм списання/нарахування за небаланс є інструментом кореляції для покриття відхилень між запланованими і фактичними обсягами споживання та виробництва, що залежить від точності у прогнозуванні оперативного балансу.
97.          Ціноутворення для врегулювання небалансів залежить від дефіциту та профіциту, відображає вартість енергії в реальному часі - за дефіциту електроенергії ціна балансування зростає, що стимулює виробників/постачальників збільшити генерацію/постачання, тоді як за профіциту ціна знижується, заохочуючи зменшення генерації/постачання.
98.          Механізм врегулювання небалансів не спрямований на покриття економічно обґрунтованих витрат СВБ, а має стимулювати учасників ринку підтримувати баланс та нести відповідальність за свої небаланси електричної енергії відповідно до частини першої статті 70 Закону № 2019-VIII.
99.          Затверджуючи оскаржувану формулу списання/нарахування за небаланс, НКРЕКП не врегульовувала ціно- або тарифоутворення на ринку електричної енергії; ця формула використовується для розрахунку плати СВБ за обсяг позитивного чи негативного небалансу, що є обов`язковою умовою для провадження діяльності на ринку електричної енергії.
100.          У такому разі принцип недискримінаційного ціно- та тарифоутворення на ринку електричної енергії (пункт 15 частини другої статті 3 Закону № 2019-VIII) не охоплює питання небалансів, що регулюють відповідальність СВБ перед ОСП за профіцит чи дефіцит електричної енергії.
101.          Правова позиція, викладена у постановах Верховного Суду від 27 липня 2023 року у справі № 640/18341/20 та від 22 грудня 2021 року у справі № 640/18697/20, стосується державного регулювання цін і тарифів, а саме, необхідності врахування в ціні на універсальні послуги складової для компенсації витрат постачальників універсальних послуг у зв`язку з небалансами електричної енергії, що виникають при постачанні електричної енергії малим непобутовим споживачам. У зазначених справах Верховний Суд не формулював висновків щодо механізму врегулювання небалансів.
102.          У справі, що розглядається, предмет та підстави спору стосувалися складових формули, за якою здійснюється списання або нарахування небалансів електричної енергії, що не має всіх ознак державного регулювання цін у розумінні статті 12 Закону № 5007-VI.
103.          Тому правова позиція Верховного Суду у справах № 640/18341/20 та № 640/18697/20  не підлягала урахуванню судами попередніх інстанцій при вирішенні цього спору.
104.          Водночас дії (рішення) адміністратора розрахунків щодо списання або нарахування позивачу небалансів не розглядалися як предмет спору.
105.          Суд відхиляє доводи ТОВ «Юнайтед Енерджі» щодо впливу ПрАТ «НЕК "Укренерго"» на конкуренцію на ринку електричної енергії, оскільки оператор систем передачі забезпечує функцію диспетчерського (оперативно-технологічного) управління відповідно до порядку та процедур, передбачених статтею 44 Закону № 2019-VIII.
106.          Дії оператора систем передачі спрямовані на технічне забезпечення стабільності мережі, а не формування попиту і пропозиції, які визначають ціну на електроенергію незалежно від дій оператора. Втручання оператора систем передачі в конкурентне середовище обмежується лише наданням переваги виробникам, що використовують альтернативні джерела енергії, за умови дотримання операційної безпеки, відповідно до вимог частини четвертої статті 44 Закону № 2019-VIII.
107.          Підсумовуючи викладене, Суд зазначає, що:
-          формула списання та нарахування небалансів електроенергії, затверджена НКРЕКП, не порушує принцип недискримінаційності; відмінності у фінансових наслідках для сторін, відповідальних за баланс, зумовлені їх фактичними небалансами, а не дискримінаційним підходом Регулятора;
-          механізм (формула) врегулювання небалансів має на меті стимулювати учасників ринку до точного прогнозування обсягів споживання та виробництва електроенергії, виконує коригуючу функцію, спрямовану на забезпечення балансу в енергосистемі, і не є інструментом ціно- чи тарифоутворення;
-          вартість небалансів залежить від дефіциту чи профіциту електроенергії, відображає стан ринку електричної енергії в реальному часі;
-          правила розрахунку за небаланс є однаковими для всіх учасників ринку електроенергії.
Висновки за результатами розгляду касаційної скарги
108.          Відповідно до частини першої статті 350 КАС України суд касаційної інстанції залишає касаційну скаргу без задоволення, а судові рішення - без змін, якщо рішення, переглянуте в передбачених статтею 341 цього Кодексу межах, ухвалено з додержанням норм матеріального і процесуального права.
109.          Суд не встановив неправильного застосування судом апеляційної інстанції норм матеріального права або порушень норм процесуального права під час ухвалення судового рішення у цій справі; обставини в справі досліджені повно та всебічно.
110.          За таких обставин Суд вважає, що касаційну скаргу ТОВ «Юнайтед Енерджі» потрібно залишити без задоволення, а постанову Шостого апеляційного адміністративного суду від 27 березня 2024 року - без змін.
111.          У такому разі судові витрати відповідно до частини шостої статті 139 КАС України новому розподілу не підлягають.
Керуючись статтями 341, 345, 349, 350, 355, 356, 359 КАС України, Верховний Cуд
ПОСТАНОВИВ:
Касаційну скаргу Товариства з обмеженою відповідальністю «Юнайтед Енерджі» залишити без задоволення.
Постанову Шостого апеляційного адміністративного суду від 27 березня 2024 року у справі                 № 640/17271/22 залишити без змін.
Постанова суду касаційної інстанції набирає законної сили з дати її прийняття та не може бути оскаржена.
Суддя-доповідач                                                                                                                 Я.О. Берназюк
Судді:                                                                                                                                   С.М. Чиркін
                                                                                                              В.М. Шарапа