ХАРКІВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
__________________________________________________________________
Єдиний унікальний номер  953/11043/23 
Номер провадження 22-ц/818/2944/24

П О С Т А Н О В А
І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

28 листопада 2024 року                                                 м. Харків
 
Харківський апеляційний суд у складі:
головуючого судді Мальованого Ю.М.,
суддів: Тичкової О.Ю., Яцини В.Б.,
за участю:
секретаря судового засідання Шевченко В.Р.,
представника позивача ОСОБА_1 , 
представника відповідача адвоката Браташ О. О.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні апеляційну скаргу ОСОБА_2 на рішення Київського районного суду м. Харкова від 05 червня 2024 року в складі судді Юрлагіної Т.В. у справі № 953/11043/23 за позовом Харківської міської ради до ОСОБА_2 про стягнення безпідставно збережених коштів у розмірі орендної плати,

В С Т А Н О В И В:

У листопаді 2023 року Харківська міська рада звернулась до суду з позовом до ОСОБА_2 про стягнення безпідставно збережених коштів у розмірі орендної плати.
Позов мотивовано тим, що на підставі договору купівлі- продажу від 19 лютого 2019 року ОСОБА_2 є власником нежитлової будівлі по АДРЕСА_1 : №№ 1, АДРЕСА_2 , 2а, 3, 4, АДРЕСА_3 , АДРЕСА_4 , АДРЕСА_1 , АДРЕСА_5 , АДРЕСА_6 , 18, 19, 20, 21, 22, 23, 24 загальною площею 283,1 кв.м. в літ. «Б-1»; а також нежитлові приміщення №№ НОМЕР_1 , 10, 11, 12, 13, 14, 15, 16 загальною площею 96,3 кв.м в літ. «Б-1».
Вищевказана нежитлова будівля розташована на земельній ділянці з кадастровим номером 6310136600:09:016:0207.
Згідно з витягом з Державного земельного кадастру про земельну ділянку від 17 вересня 2020 року № НВ-6313796922020 площа земельної ділянки по АДРЕСА_1 з вказаним кадастровим номером складає 0,1280 га, дата державної реєстрації земельної ділянки – 28 липня 2020 року. Вищевказана земельна ділянка належить до земель житлової та громадської забудови. Вид використання земельної ділянки - для експлуатації та обслуговування нежитлової будівлі літ. «Б-1» (адміністративне призначення).
З 30 вересня 2020 року право власності на вищевказану земельну ділянку зареєстровано за Харківською міською радою.
З моменту набуття права власності на нежитлову будівлю по АДРЕСА_1 ( 19 лютого 2019 року) ОСОБА_2 по 22 липня 2021 року, використовував земельну ділянку з кадастровим номером 6310136600:09:016:0207 без виникнення права власності/користування та без державної реєстрації цих прав у відповідності до ст.ст. 125, 126 Земельного кодексу України, унаслідок чого він безпідставно зберіг у себе майно - грошові кошти у вигляді орендної плати.
Розмір орендної плати, яку повинен був сплачувати відповідач з урахуванням ставки річної орендної плати, коефіцієнту складних інженерно-геологічних умов, коефіцієнту розміру земельної ділянки за використання земельної ділянки комунальної власності з кадастровим номером 6310136600:09:016:0207 загальною площею 0,1280 га по АДРЕСА_1 складає: -у 2020 році 50 568,21 грн в місяць, за період з 28 липня 2020 року по 31 грудня 2020 року становить 259 365,98 грн; -у 2021 році 50 568,21 грн в місяць, за період з 01 січня 2021 року по 22 липня 2021 року становить 339 296,38 грн.
Посилаючись на вказані обставини Харківська міська рада на підставі статті 1212 ЦК України просила стягнути з ОСОБА_2 безпідставно збережені кошти у розмірі орендної плати за період з 28 липня 2020 року по 22 липня 2021 року у сумі 535 672,10 грн.
Рішенням Київського районного суду м. Харкова від 05 червня 2024 року позовні вимоги Харківської міської ради задоволено.
Стягнути з ОСОБА_2 на користь Харківської міської ради безпідставно збережені кошти у розмірі орендної плати у сумі 535 672,10 грн за використання земельної ділянки загальною площею 0,1280 га по АДРЕСА_1 з кадастровим номером 6310136600:09:016:0207 за період з 28 липня 2020 року по 22 липня 2021 року, а також 8035,08 грн судового збору.
Рішення суду першої інстанції мотивовано тим, що у період з 28 липня 2020 року по 22 липня 2021 року відповідач використовував земельну ділянку комунальній власності, без належних правових підстав, а саме за відсутності укладеного між сторонами договору оренди, у зв`язку з чим наявні підстави для задоволення позову.
28 червня 2024 року через систему «Електронний суд» ОСОБА_2 , в інтересах якого діє адвокат Браташ Ольга Олександрівна, на вказане судове рішення подав апеляційну скаргу, в якій, посилаючись на порушення норм процесуального права, неправильне застосування норм матеріального права, неповне з`ясування обставин, що мають значення для справи, просив рішення суду скасувати та ухвалити нове, яким позов залишити без задоволення.
Апеляційна скарга мотивована тим, що його право користування земельною ділянкою з кадастровим номером 6310136600:09:016:0207 площею 0,128 га по АДРЕСА_1 обумовлене його правом власності на нерухоме майно, яке розташовано на вказаній земельній ділянці.
Після придбання нежитлових будівель за вказаною адресою він реалізував своє право та розпочав процедуру викупу земельної ділянки із кадастровим номером 6310136600:09:016:0207, на якій розташоване його нерухоме майно. Ним було здійснено всі необхідні дії для здійснення викупу земельної ділянки та сплати до місцевого бюджету її вартості.
29 жовтня 2019 року він звернувся до Харківської міської ради із заявою про надання згоди на розробку проекту відведення земельної ділянки по АДРЕСА_1 для експлуатації та обслуговування нежитлових будівель літ. "Б-1", з метою подальшого викупу цієї земельної ділянки;
22 квітня 2020 року рішенням Харківської міської ради № 2094/20 йому надано дозвіл на розробку проекту землеустрою щодо відведення земельної ділянки комунальної власності площею орієнтовно 0,128 га для експлуатації та обслуговування нежитлових будівель.
Вказаний проект було розроблено ТОВ «Юридична компанія «Всесвіт».
28 серпня 2020 року він звернувся до Харківської міської ради із заявами про затвердження проекту землеустрою щодо відведення земельної ділянки по АДРЕСА_1 для експлуатації та обслуговування нежитлових будівель літ. "Б-1", а також про надання дозволу на продаж вказаної земельної ділянки.
На підставі розробленого ним проекту землеустрою, 28 липня 2020 року проведено державну реєстрацію спірної земельної ділянки в Державному земельному кадастрі.
22 лютого 2021 року ним до Департаменту територіального контролю та земельних відносин Харківської міської ради подано заяву про обстеження земельної ділянки по АДРЕСА_1 для експлуатації та обслуговування нежитлових будівель літ. "Б-1". 
Листом від 19 квітня 2021 року Харківською міською радою було повідомлено, що питання продажу зазначеної земельної ділянки буде розглянуто, після надання оригіналу акту обстеження земельної ділянки Департаментом територіального контролю та земельних відносин.
Протягом 2020-2021 років Харківська міська рада мала намір отримати дохід саме від продажу земельної ділянки з кадастровим номером 6310136600:09:016:0207, а не від надання її в орендне користування. Отже, позивач мав право розраховувати на стягнення з покупця на свою користь суму безпідставно збережених коштів за фактичне користування вказаною ділянкою не в розмірі орендної плати, а в розмірі земельного податку, право на отримання якого було би нею отримано за результатами реалізації сторонами договору своєї правомірної поведінки.
Просив врахувати наявність у нього правомірного очікування на укладання договору купівлі-продажу земельної ділянки.
Згідно інформації, розміщеної на офіційному веб-сайті Центрального органу виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері земельних відносин, функції якого на цей час виконує Держгеокадастр, коефіцієнт індексації нормативної грошової оцінки земель застосовується кумулятивно залежно від дати проведення нормативної грошової оцінки земель. Коефіцієнти індексації нормативної грошової оцінки земель становлять: 2020 рік - 1,0; 2021 рік - 1,1; 2022 рік – 1,15. Витяг № НВ-9924110042023 із технічної документації з нормативної грошової оцінки земельних ділянок зроблено 12 липня 2023 року та складає 9 595 318,08 грн. Витяги із технічної документації з нормативної грошової оцінки земельних ділянок за 2020 та 2021 роки в матеріалах справи відсутні. Відповідно до наданих розрахунків коефіцієнт індексації за 2021-2022 роки складає 1,265 що свідчить про неналежний розрахунок нормативно грошової оцінки землі. 
04 жовтня 2024 року через систему «Електронний суд» Харківська міська рада подала відзив на апеляційну скаргу, в якому просила рішення суду залишити без змін.
Відзив мотивовано тим, що із дня набуття права власності на нежитлові приміщення відповідач став фактичним користувачем спірної земельної ділянки, а тому, з дати формування спірної земельної ділянки, як об`єкта цивільних прав, у нього виник обов`язок належно оформити правовідносини щодо користування земельною ділянкою (укласти відповідний договір та оформити речові права на земельну ділянку), а також обов`язок сплачувати за користування земельною ділянкою відповідні кошти власнику земельної ділянки, на якій розміщено майно.
Оскільки відповідач не є власником або постійним землекористувачем спірної земельної ділянки, єдиною можливою формою здійснення плати за землю для нього як землекористувача є орендна плата, а тому розмір безпідставно збережених коштів за використання земельною ділянкою Харківською міською радою розраховано як розмір орендної плати.
Предметом позову є стягнення безпідставно збережених коштів у розмірі орендної плати, а тому наявність чи відсутність договору купівлі-продажу не впливає на розмір коштів, які повинен був сплатити відповідач за використання спірної земельної ділянки. Сума, яка стягується міською радою складається лише з орендної плати, жодних інших додаткових платежів, пені, штрафних санкції, тощо міською радою не нараховувалось.
Коефіцієнт індексації нормативної грошової оцінки земель застосовується кумулятивно залежно від дати проведення нормативної грошової оцінки земель. Коефіцієнти індексації нормативної грошової оцінки земель становлять: 2020 рік – 1,0; 2021 рік – 1,1 для земель несільськогосподарського призначення. Значення коефіцієнта індексації за певний рік застосовується в наступному році, який йде за роком, за який його встановлено, шляхом помноження розміру орендної плати на його значення.
Чинне земельне законодавство не містить обґрунтування обов`язковості надання витягу з технічної документації про нормативну грошову оцінку земельної ділянки за кожен календарний рік упродовж спірного періоду, а лише зазначає про необхідність фіксування нормативної грошової оцінки окремої земельної ділянки у відповідному витязі; витяги про нормативну грошову оцінку земельної ділянки формуються за допомогою програмного забезпечення Державного земельного кадастру на підставі актуальних відомостей про земельні ділянки, внесених до Державного земельного кадастру, а формування витягу з технічної документації про нормативну грошову оцінку земельної ділянки здійснюється автоматично в режимі "реального часу", тобто на час звернення заявників, у зв`язку з чим програмним забезпеченням і чинним законодавством не передбачено формування вказаних витягів на певну дату, яка вже минула.
Для розрахунку коштів Харківською міською радою було використано Витяг з технічної документації з нормативної грошової оцінки земельної ділянки від 12 липня 2023 року, виданий відділом у м. Харкові Головного управління Держгеокадастру у Харківській області. Оскільки витяг нормативної грошової оцінки отримано в 2023 році, для визначення розміру нормативної грошової оцінки земельної ділянки за попередні роки розмір нормативної грошової оцінки вказаний у витязі поділено на відповідні коефіцієнти індексації за попередні роки.

Заслухавши суддю-доповідача, представника відповідача адвоката Браташ О. О., яка підтримала апеляційну скаргу, представника позивача ОСОБА_1 , який проти скарги заперечував, перевіривши законність і обґрунтованість рішення суду першої інстанції в межах доводів апеляційної скарги і вимог, заявлених у суді першої інстанції, колегія суддів вважає, що апеляційна скарга не підлягає задоволенню, виходячи з такого.
Згідно з частиною 3 статті 3 ЦПК України провадження в цивільних справах здійснюється відповідно до законів, чинних на час вчинення окремих процесуальних дій, розгляду і вирішення справи.
Суд апеляційної інстанції за результатами розгляду апеляційної скарги має право залишити судове рішення без змін, а скаргу без задоволення (пункт 1 частини 1 статті 374Ц ПК України). 
Згідно з частинами 1, 2 та 5 статті 263 ЦПК України судове рішення повинно ґрунтуватися на засадах верховенства права, бути законним і обґрунтованим. Законним є рішення, ухвалене судом відповідно до норм матеріального права із дотриманням норм процесуального права. Обґрунтованим є рішення, ухвалене на підставі повно і всебічно з`ясованих обставин, на які сторони посилаються як на підставу своїх вимог і заперечень, підтверджених тими доказами, які були досліджені в судовому засіданні.
Оскаржуване рішення суду першої інстанції відповідає зазначеним вище вимогам цивільного процесуального законодавства України у повній мірі.
Судом встановлено, що на підставі договору купівлі- продажу від 19 лютого 2019 року ОСОБА_2 набув у власність нежитлову будівлю по АДРЕСА_1 : №№ 1, АДРЕСА_2 , 2а, 3, АДРЕСА_7 , АДРЕСА_3 , АДРЕСА_4 , АДРЕСА_1 , АДРЕСА_5 , АДРЕСА_6 , АДРЕСА_8 , АДРЕСА_9 , 20, АДРЕСА_10 , 22, 23, 24 загальною площею 283,1 кв.м. в літ. «Б-1»; нежитлові приміщення №№ 9, 10, 11, 12, 13, 14, 15, 16 загальною площею 96,3 кв.м в літ. «Б-1», про що 19 лютого 2019 року та 22 липня 2021 року здійснено відповідні записи у Державному реєстрі речових прав (а.с. 17-19).
30 вересня 2020 року право власності на земельну ділянку з кадастровим номером 6310136600:09:016:0207 загальною площею 0,1280 зареєстровано за Харківською міською радою (а.с. 16).
Відповідно витягу з Державного земельного кадастру від 17 вересня 2020 року № НВ-6313796922020 земельна ділянка з кадастровим номером 6310136600:09:016:0207 по АДРЕСА_1 сформована як об`єкт цивільних прав 28 липня 2020 року; площа земельної ділянки 0,1280 га; категорія земель - землі житлової та громадської забудови; цільове призначення - для будівництва та обслуговування будівель ринкової інфраструктури (адміністративних будинків, офісних приміщень та інших будівель громадської забудови, які використовуються для здійснення підприємницької та іншої діяльності, пов`язаної з отриманням прибутку; вид використання - для експлуатації та обслуговування нежитлової будівлі літ. «Б-1» (адміністративного призначення) Державна реєстрація земельної ділянки здійснена на підставі проекту землеустрою щодо відведення земельних ділянок від 24 липня 2020 року, розробленого ТОВ «ЮК «Всесвіт» (а.с.20-22).
Згідно з витягом з технічної документації з нормативної грошової оцінки земельної ділянки від 12 липня 2023 № НВ-9924110042023, нормативна грошова оцінка земельної ділянки із кадастровим номером 6310136600:09:016:0207 становить 9 595 318, 08 грн (а.с.23).
Як вбачається з розрахунку суми безпідставно збережених коштів за використання земельної ділянки комунальної власності від 28 серпня 2023 року нормативна грошова оцінка земельної ділянки з кадастровим номером 6310136600:09:016:0207 загальною площею 0,1280 га по АДРЕСА_1 у 2020-2021 роках становить 7585231,68 грн, коефіцент індексації – за 2021-2022 роки - 1,265. За період з 28 липня 2020 року по 31 грудня 2021 року розмір безпідставно збережених коштів за вказаною адресою становить 240504,49 грн; за період з 01 січня 2021 року по 22 липня 2021 року – 25167,61 грн. (а.с. 25,26), 
Листом ГУ ДПС у Харківській області від 16 серпня 2023 року повідомлено, що ОСОБА_2 зареєстрований платником земельного податку за земельну ділянку за адресою: АДРЕСА_1 з кадастровим номером 6310136600:09:016:0207 площею 0,1280 га з 19 лютого 2019 року. Згідно з інтегрованою карткою платника нараховані зобов`язання по земельному податку та їх сплата складають: 2020 рік – нараховано та сплачено 44128,77 грн., 2021 рік - нараховано та сплачено 44128,77 грн. (а.с.24).
Актом обстеження земельної ділянки за адресою: АДРЕСА_1 , кадастровий номер 6310136600:09:016:0207 встановлено, що з 19 лютого 2019 по 22 липня 2021 року ОСОБА_2 використовував земельну ділянку (кадастровий номер 6310136600:09:016:0207) площею 0,1280 га за адресою: АДРЕСА_1 без виникнення права власності/користування та без державної реєстрації цих прав у відповідності до ст. ст. 125, 126 Земельного кодексу України (а.с.27-28).
29 жовтня 2019 року ОСОБА_2 подано заяву про надання дозволу на розробку проекту щодо відведення земельної ділянки орієнтовною площею 0,1230 га для обслуговування нежитлової будівлі літ «Б-1» за адресою АДРЕСА_1 (а.с. 75).
28 серпня 2020 року відповідач звернувся до позивача з заявою про надання дозволу на продаж земельної ділянки площею 0,1280 га для експлуатації та обслуговування нежитлових будівлі «б-1» за адресою АДРЕСА_1 (а.с.77).
Згідно зі статтею 13 Конституції України земля є об`єктом права власності Українського народу. Від імені Українського народу права власника здійснюють органи державної влади та органи місцевого самоврядування в межах, визначених цією Конституцією.
Відповідно до положень статті 80 ЗК України суб`єктами права на землі комунальної власності є територіальні громади, які реалізують це право безпосередньо або через органи місцевого самоврядування.
За змістом статей 122, 123, 124 ЗК України міські ради передають земельні ділянки у власність або користування із земель комунальної власності відповідних територіальних громад для всіх потреб. Надання земельних ділянок державної або комунальної власності у користування здійснюється на підставі рішень органів виконавчої влади або органів місцевого самоврядування. Передача в оренду земельних ділянок, що перебувають у державній або комунальній власності, здійснюється на підставі рішення відповідного органу виконавчої влади або органу місцевого самоврядування згідно з їх повноваженнями, визначеними статтею 122 цього Кодексу, шляхом укладення договору оренди земельної ділянки чи договору купівлі-продажу права оренди земельної ділянки.
Згідно зі статтею 206 ЗК України використання землі в Україні є платним. Об`єктом плати за землю є земельна ділянка. Плата за землю справляється відповідно до закону.
У разі надання земельної ділянки в оренду укладається договір оренди земельної ділянки, яким за положенням частини 1 статті 21 Закону України «Про оренду землі» визначається орендна плата за землю як платіж, який орендар вносить орендодавцеві за користування земельною ділянкою.
Частиною 2 статті 152 ЗК України передбачено, що власник земельної ділянки може вимагати усунення будь-яких порушень його прав на землю, навіть якщо ці порушення не пов`язані з позбавленням права володіння земельною ділянкою, і відшкодування завданих збитків.
Відповідно до частин 1 та 2 статті 1212 ЦК України особа, яка набула майно або зберегла його у себе за рахунок іншої особи (потерпілого) без достатньої правової підстави (безпідставно набуте майно), зобов`язана повернути потерпілому це майно. Особа зобов`язана повернути майно і тоді, коли підстава, на якій воно було набуте, згодом відпала. 
Положення глави 83 ЦК України застосовуються незалежно від того, чи безпідставне набуття або збереження майна було результатом поведінки набувача майна, потерпілого, інших осіб чи наслідком події.
Отже, у випадку використання земельної ділянки комунальної власності, якій присвоєно окремий кадастровий номер, без оформлення договору оренди, власник такої земельної ділянки (орган місцевого самоврядування, який представляє інтереси територіальної громади) може захистити своє право на компенсацію йому вартості неотримання орендної плати в порядку, визначеному статтею 1212 ЦК України.
Кондикційні зобов`язання виникають за наявності одночасно таких умов: набуття чи збереження майна однією особою (набувачем) за рахунок іншої (потерпілого); набуття чи збереження майна відбулося за відсутності правової підстави або підстава, на якій майно набувалося, згодом відпала.
Частиною 1 статті 93 ЗК України встановлено, що право оренди земельної ділянки - це засноване на договорі строкове платне володіння і користування земельною ділянкою, необхідною орендареві для провадження підприємницької та іншої діяльності. Землекористувачі також зобов`язані своєчасно сплачувати орендну плату.
Предметом позову у цій справі є стягнення із власника об`єкта нерухомого майна коштів за фактичне користування земельною ділянкою, на якій цей об`єкт розміщено.
З огляду на викладене, відповідач як фактичний користувач земельної ділянки, що без достатньої правової підстави за рахунок власника цієї ділянки зберіг у себе кошти, які мав сплатити за користування нею, зобов`язаний повернути ці кошти власнику земельної ділянки на підставі частини 1 статті 1212 ЦК України.
Для кондикційних зобов`язань доведення вини особи не має значення, а важливим є факт неправомірного набуття (збереження) майна однією особою за рахунок іншої (статті 1212-1214 ЦК України).
Такий правовий висновок відповідає висновкам Великої Палати Верховного Суду, які викладені у постановах від 23 травня 2018 року у справі № 629/4628/16-ц (провадження № 14-77цс18), від 20 листопада 2018 року у справі № 922/3412/17 (провадження № 12-182гс18), від 04 грудня 2019 року у справі № 917/1739/17 (провадження № 12-161гс19) та висновку, викладеного неодноразово у постановах Касаційного цивільного суду у складі Верховного Суду від 02 червня 2021 року у справі № 201/2956/19 (провадження № 61-2105св20), від 27 липня 2022 року у справі № 644/3932/18-ц(провадження № 61-6606св20), від 29 березня 2023 року у справі № 643/8385/21 (провадження № 61-11290св22) від 18 жовтня 2023 року у справі № 639/6422/21 (провадження № 61-6397св23). Судова практику у подібних правовідносин є сталою.
Відповідно до пункту 287.1 статті 287 ПК України власники землі та землекористувачі сплачують плату за землю з дня виникнення права власності або права користування земельною ділянкою.
У пункті 289.1 статті 289 ПК України передбачено, що для визначення розміру податку та орендної плати використовується нормативна грошова оцінка земельних ділянок.
Згідно з пунктом 3 частини 1 статті 13 Закону України «Про оцінку земель» нормативна грошова оцінка земельних ділянок проводиться у разі визначення розміру орендної плати за земельні ділянки державної та комунальної власності.
Відповідно до частини 1 статті 18 Закону України «Про оцінку земель» нормативна грошова оцінка земельних ділянок проводиться відповідно до державних стандартів, норм, правил, а також інших нормативно-правових актів на землях усіх категорій та форм власності.
Розрахунок нормативно грошової оцінки земельної ділянки здійснюється відповідно до Методики нормативної грошової оцінки земель населених пунктів, затвердженої постановою Кабінету Міністрів України від 23 березня 1995 року № 213, чинної на час виникнення спірних правовідносин.
Згідно з частиною 2 статті 20 Закону України «Про оцінку земель» дані про нормативну грошову оцінку окремої земельної ділянки оформляються як витяг з технічної документації з нормативної грошової оцінки земель.
Відповідно до частини 3 статті 23 Закону України «Про оцінку земель» витяг з технічної документації про нормативну грошову оцінку окремої земельної ділянки видається центральним органом виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері земельних відносин.
Відповідно до абзацу 2 підпункту 288.5.1 пункту 288.5 статті 288 ПК України розмір орендної плати встановлюється у договорі оренди, але річна сума платежу не може бути меншою за розмір земельного податку: для земельних ділянок, нормативну грошову оцінку яких не проведено, - у розмірі не більше 5 відсотків нормативної грошової оцінки одиниці площі ріллі по Автономній Республіці Крим або по області, для сільськогосподарських угідь - не менше 0,3 відсотка та не більше 5 відсотків нормативної грошової оцінки одиниці площі ріллі по Автономній Республіці Крим або по області. 
Як встановлено вище, рішенням Харківської міської ради від 27 лютого 2008 року № 41/08 затверджено Положення про порядок визначення розміру орендної плати, плати за суперфіцій, земельний сервітут при наданні земельних ділянок у платне користування у місті Харкові.
Рішенням Харківської міської ради від 18 грудня 2019 року № 1908/13 «Про затвердження «Технічної документації з нормативної грошової оцінки земель міста Харкова станом на 01 січня 2018 року» затверджено технічну документацію з нормативної грошової оцінки земель міста Харкова станом на 01 січня 2018 року, у тому числі базову вартість одного квадратного метра землі міста Харкова у розмірі 639,78 грн, яка отримана на підставі витрат на освоєння і облаштування території міста станом на 01 січня 2018 року та підлягає у подальшому індексації в порядку, встановленому законодавством України.
Встановивши, що ОСОБА_2 використовував спірну земельну ділянку для експлуатації та обслуговування нежитлової будівлі за адресою АДРЕСА_1 , право власності на яку було зареєстровано за ним, без оформлення права користування, суд першої інстанції дійшов обґрунтованого висновку про наявність підстав для задоволення позовних вимог та стягнення із власника об`єкта нерухомого майна коштів за фактичне користування земельною ділянкою, на якій цей об`єкт розміщено.
Визначаючи розмір недоотриманого доходу від користування земельною ділянкою, суд першої інстанції, ураховуючи рішення Харківської міської ради від 18 грудня 2019 року № 1908/13 «Про затвердження «Технічної документації з нормативної грошової оцінки земель міста Харкова станом на 01 січня 2018 року», правильно вважав, що наведений позивачем розрахунок неотриманого доходу підтверджується належними доказами та належним чином обґрунтований.
Відповідно до відомостей Державної служби України з питань геодезії, картографії та кадастру значення коефіцієнта індексації нормативної грошової оцінки земель становить за 2021 рік – 1,0 (для сільськогосподарських угідь (рілля, багаторічні насадження, сіножаті, пасовища та перелоги) та 1,1 (для земель несільськогосподарського призначення); 2022 рік – 1,0 (для сільськогосподарських угідь (рілля, багаторічні насадження, сіножаті, пасовища та перелоги) та 1,15 (для земель і земельних ділянок (крім сільськогосподарських угідь).
Виходячи з наведених відомостей коефіцент індексації нормативної грошової оцінки земель за 2021 - 2022 роки становить – 1,15 х 1,1 = 1,265. 
Станом на 2023 рік відповідно до технічної документації нормативна грошова оцінка земельної ділянки із кадастровим номером 6310136600:09:016:0207 становить 9 595 318, 08 грн.
Враховуючи наведене, при здійсненні розрахунку розміру орендної плати за 2020 рік, Харківською міською радою обґрунтовано здійснено зменшення нормативної грошової оцінки за 2023 рік на коєфіценти індексації за попередні роки та визначено нормативну грошову оцінку спірної земельної ділянки станом на 2020 рік як 9 595 318, 08 /1,265 = 7585321,68 грн.
Разом із цим матеріали справи не містять належних та допустимих доказів спростування відповідачем, наданого позивачем розрахунку недоотриманого доходу.
Доводи відповідача щодо відсутності підстав для стягнення неотриманої орендної плати, оскільки сторони мали укласти договір купівлі-продажу є необґрунтованими, оскільки ОСОБА_2 не надано доказів, що сторони досягли згоди щодо відчуження майна та здійснювали дії, спрямовані на настання вказаних наслідків. Матеріали справи не містять даних, що сторонами було погоджено вартість продажу, відповідачем внесено авансовий платіж тощо. Сам факт звернення до міської ради з заявою про намір придбати земельну ділянку не свідчить про погодження таких дій позивачем та бажання міської ради відчужити належне їх майно, а не надати його в користування.
Інші доводи апеляційної скарги висновків суду першої інстанції не спростовують, фактично зводиться до переоцінки доказів, яким судом надана належна оцінка.
Відповідно до статті 375 ЦПК України суд апеляційної інстанції залишає апеляційну скаргу без задоволення, а судове рішення без змін, якщо визнає, що суд першої інстанції ухвалив судове рішення з додержанням норм матеріального і процесуального права.
Європейський суд з прав людини вказав, що пункт 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод зобов`язує суди давати обґрунтування своїх рішень, але це не може сприйматись як вимога надавати детальну відповідь на кожен аргумент. Межі цього обов`язку можуть бути різними залежно від характеру рішення. Крім того, необхідно брати до уваги, між іншим, різноманітність аргументів, які сторона може представити в суд, та відмінності, які існують у державах-учасницях, з огляду на положення законодавства, традиції, юридичні висновки, викладення та формулювання рішень. Таким чином, питання, чи виконав суд свій обов`язок щодо подання обґрунтування, що випливає зі статті 6 Конвенції, може бути визначено тільки у світлі конкретних обставин справи (Проніна проти України, № 63566/00, § 23, ЄСПЛ, від 18 липня 2006 року).
Оскільки апеляційна скарга задоволенню не підлягає, підстав для нового розподілу судових витрат, понесених у зв`язку з розглядом справи у суді першої інстанції, а також розподілу судових витрат, понесених у зв`язку з переглядом справи у суді апеляційної інстанції, немає.
Керуючись ст.ст. 367, 368, 374, 375, 381-384 ЦПК України, суд

П О С Т А Н О В И В :

Апеляційну скаргу ОСОБА_2 залишити без задоволення.
Рішення Київського районного суду м. Харкова від 05 червня 2024 року залишити без змін.
Постанова набирає законної сили з дня її прийняття і може бути оскаржена в касаційному порядку протягом тридцяти днів з дня складення повного судового рішення безпосередньо до Верховного Суду.

Повний текст постанови складено 02 грудня 2024 року.

Головуючий                                                        Ю.М. Мальований

Судді                                                                О.Ю. Тичкова

                                                                       В.Б. Яцина