УХВАЛА

18 жовтня 2024 року 
м. Київ

справа №160/5337/22
адміністративне провадження № К/990/38511/24 

Верховний Суд у складі колегії суддів Касаційного адміністративного суду: 
судді-доповідача Єресько Л.О.,
суддів: Загороднюка А.Г.,  Соколова В.М., 
перевіривши касаційну скаргу Головного управління Державної служби України з надзвичайних ситуацій у Дніпропетровській області на постанову Третього апеляційного адміністративного суду від 10 вересня 2024 року у справі № 160/5337/22 за позовом Головного управління Державної служби України з надзвичайних ситуацій у Дніпропетровській області до Комунального закладу освіти «Вакулівська спеціальна школа» Дніпропетровської обласної ради про застосування заходів реагування, -

УСТАНОВИВ:
До суду надійшов позов Головного управління Державної служби України з надзвичайних ситуацій у Дніпропетровській області, в якому позивач просить застосувати заходи реагування у вигляді повного зупинення експлуатації (роботи) об`єктів, а саме: будівель та споруд за адресою: Дніпропетровська обл., Криворізький р-н, Вакулівська ТГ, село Вакулове, вулиця Каштанова, будинок 1 Комунального закладу освіти «Жовтневий навчально-реабілітаційний центр з поглибленим професійно-трудовим навчанням» Дніпропетровської обласної ради» (код ЄДРПОУ - 20196488) до повного усунення порушень, зазначених в акті від 26 листопада 2021 року № 696.
Рішенням Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 10 квітня 2024 року позов задоволено частково. Застосовано заходи реагування у вигляді повного зупинення експлуатації (роботи) об`єктів, а саме: Будівля пральні та продовольчого складу (Н), Будівля насосної (Т) Комунального закладу освіти «Вакулівська спеціальна школа» Дніпропетровської обласної ради, розташованого за адресою: Дніпропетровська обл., Криворізький р-н, Вакулівська ТГ, село Вакулове, вулиця Каштанова, будинок 1 (ІК в ЄДРПОУ 20196488) до повного усунення порушень, зазначених в акті від 26 листопада 2021 року № 696, складеним Криворізьким районним управлінням Головного управління Державної служби України з надзвичайних ситуацій у Дніпропетровській області. Встановлено спосіб і порядок виконання судового рішення шляхом зобов`язання зупинити експлуатацію об`єктів, а саме: Будівля пральні та продовольчого складу (Н), Будівля насосної (Т) Комунального закладу освіти «Вакулівська спеціальна школа» Дніпропетровської обласної ради, розташованого за адресою: Дніпропетровська обл., Криворізький р-н, Вакулівська ТГ, село Вакулове, вулиця Каштанова, будинок 1 (ІК в ЄДРПОУ 20196488) до повного усунення порушень, зазначених в акті від 26 листопада 2021 року № 696, складеним Криворізьким районним управлінням Головного управління Державної служби України з надзвичайних ситуацій у Дніпропетровській області. В задоволенні іншої частини позовних вимог відмовлено.
Не погодившись з рішенням суду першої інстанції, відповідач подав апеляційну скаргу.
Постановою Третього апеляційного адміністративного суду від 10 вересня 2024 року апеляційну скаргу Комунального закладу освіти «Вакулівська спеціальна школа» Дніпропетровської обласної ради задоволено. Рішення Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 10 квітня 2024 року у справі № 160/5337/22 скасовано. У задоволенні позову Головного управління Державної служби України з надзвичайних ситуацій у Дніпропетровській області відмовлено.
Не погоджуючись із цими судовим рішенням, Головне управління Державної служби України з надзвичайних ситуацій у Дніпропетровській області звернулося через підсистему "Електронний Суд" з касаційною скаргою до Верховного Суду як суду касаційної інстанції.
За правилами частини першої статті 334 Кодексу адміністративного судочинства України (далі - КАС України) за відсутності підстав для залишення касаційної скарги без руху, повернення касаційної скарги чи відмови у відкритті касаційного провадження суд касаційної інстанції постановляє ухвалу про відкриття касаційного провадження у справі.
Перевіривши зміст оскаржуваного судового рішення, доводи касаційної скарги, суд касаційної інстанції виходить з наступного.
Пунктом 8 частини другої статті 129 Конституції України серед основних засад судочинства закріплює забезпечення права на апеляційний перегляд справи та у визначених законом випадках - на касаційне оскарження судового рішення.
Наведеним конституційним положенням кореспондує стаття 14 Закону України "Про судоустрій і статус суддів".
Ухвалою Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 18 квітня 2022 року відкрито провадження у справі №160/5337/22 за правилами спрощеного позовного провадження без проведення судового засідання та виклику осіб, які беруть участь у справі.
Згідно з частиною першою статті 328 КАС України учасники справи, а також особи, які не брали участі у справі, якщо суд вирішив питання про їхні права, свободи, інтереси та (або) обов`язки, мають право оскаржити в касаційному порядку рішення суду першої інстанції після апеляційного перегляду справи, а також постанову суду апеляційної інстанції повністю або частково у випадках, визначених цим Кодексом.
Згідно з положеннями частини четвертої статті 12 КАС України виключно за правилами загального позовного провадження розглядаються справи у спорах: 1) щодо оскарження нормативно-правових актів, за винятком випадків, визначених цим Кодексом; 2) щодо оскарження рішень, дій та бездіяльності суб`єкта владних повноважень, якщо позивачем також заявлено вимоги про відшкодування шкоди, заподіяної такими рішеннями, діями чи бездіяльністю, у сумі, що перевищує п`ятсот розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб; 3) про примусове відчуження земельної ділянки, інших об`єктів нерухомого майна, що на ній розміщені, з мотивів суспільної необхідності; 4) щодо оскарження рішення суб`єкта владних повноважень, на підставі якого ним може бути заявлено вимогу про стягнення грошових коштів у сумі, що перевищує п`ятсот розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.
Положення вказаної правової норми процесуального закону узгоджуються з приписами частини четвертої статті 257 КАС України, яка відносить справи в аналогічних спорах до переліку справ, які не можуть бути розглянуті за правилами спрощеного позовного провадження.
Частиною другою статті 257 КАС України передбачено, що за правилами спрощеного позовного провадження може бути розглянута будь-яка справа, віднесена до юрисдикції адміністративного суду, за винятком справ, зазначених у частині четвертій цієї статті.
У цій справі, суд першої інстанції, врахувавши вимоги процесуального закону, розглянув справу за правилами спрощеного позовного провадження.
Предмет спору цієї справи не містить ознак, за яких її не можна було розглядати за правилами спрощеного провадження.
Водночас, пунктом 2 частини п`ятої статті 328 КАС України обумовлено, що не підлягають касаційному оскарженню судові рішення у справах незначної складності та інших справах, розглянутих за правилами спрощеного позовного провадження (крім справ, які відповідно до цього Кодексу розглядаються за правилами загального позовного провадження), крім випадків, якщо:
а) касаційна скарга стосується питання права, яке має фундаментальне значення для формування єдиної правозастосовчої практики;
б) особа, яка подає касаційну скаргу, відповідно до цього Кодексу позбавлена можливості спростувати обставини, встановлені оскарженим судовим рішенням, при розгляді іншої справи;
в) справа становить значний суспільний інтерес або має виняткове значення для учасника справи, який подає касаційну скаргу;
г) суд першої інстанції відніс справу до категорії справ незначної складності помилково.
Таким чином, законодавець обмежив можливість касаційного оскарження судових рішень у названій категорії адміністративних справ, поставивши можливість такого оскарження в залежність від імовірності значення ухваленого за наслідком касаційного провадження судового рішення для формування практики застосування відповідних правових норм або ж становить значний суспільний інтерес чи має виняткове значення для учасника справи, який подає касаційну скаргу.
У касаційній скарзі скаржник зазначає, що підставою касаційного оскарження судового рішення є підпункт "в" пункту 2 частини п`ятої статті 328 КАС України та зазначає, що справа становить значний суспільний інтерес або має виняткове значення для учасника справи, який подає касаційну скаргу.
Суд звертає увагу, що пункт 2 частини п`ятої статті 328 КАС України містить перелік виключних випадків, які допускають можливість касаційного перегляду судових рішень, ухвалених у справах незначної складності та/або таких, які розглянуті за правилами спрощеного позовного провадження. Посилання на кожен з підпунктів пункту 2 частини п`ятої статті 328 КАС України повинно бути належним чином обґрунтовано.
За обставинами цієї справи судом апеляційної інстанції установлено, що відповідач 20 жовтня 2022 року звернувся до ГУ ДСНС України в Дніпропетровській області з заявою про проведення перевірки з метою підтвердження усунення порушень, за фіксованих в акті перевірки від 26 листопада 2021 року (в тому числі, пункти 61, 76, 77), за результатом якої позивачем складено акт від 10 листопада 2022 року № 72, згідно з яким підтверджене усунення порушень в названій частині.
Характер виявлених та не усунутих порушень, які відображені в пунктах 59, 60, 75 Акту перевірки № 696, суд апеляційної інстанції установив, шо вони не свідчить про ризик заподіяння шкоди життю та здоров`ю людей в разі настання пожежі або техногенної катастрофи, адже ці порушення стосуються порядку оформлення документів та обладнання приміщень попереджувальними знаками (позначками), які відповідають ДСТУ. При цьому, судом апеляційної інстанції установлено, що з Акту позапланової перевірки № 5 від 08 березня 2024 року слідує, що на об`єкті розпорядчі документи та інформаційні покажчики з питань пожежної безпеки в наявності.
Суд касаційної інстанції зауважує, що поняття значний суспільний інтерес є оціночним, оскільки кожна справа становить значний суспільний інтерес та виняткове значення для кожного учасника справи. Втім, Верховний Суд виходить з того, що справа становитиме значний суспільний інтерес, якщо результат її перегляду прямо або опосередковано матимуть вплив на забезпечення реалізації системи гарантій права на справедливий суд, та, як наслідок, визначення змісту та обсягу прав, свобод чи законних інтересів невизначеного кола осіб. Допустимість відкриття касаційного провадження у справах незначної складності чи розглянутих у порядку спрощеного провадження, з умов, що справа становить значний суспільний інтерес чи має виняткове значення для скаржника, також зумовлена потребою забезпечення єдності судової практики. Йдеться про реалізацію принципів верховенства права та правової визначеності, рівності перед законом і судом з метою гарантування розумної передбачуваності судового рішення.
Однак скаржником не наведено обставин, які б свідчили про наявність у справі ознак її суспільної важливості або виняткового значення, а також не виділено особливо рідкісних, унікальних вимог, що дають підстави вважати, що вона має значення для уніфікованого розуміння та застосування права для сторін спору, як не наведено і існування різної судової практики у подібних правовідносинах, яка б свідчила про необхідність формування єдиної правозастосовчої практики.
Таким чином, подана касаційна скарга не містить належним чином обґрунтованих випадків, зазначених у пункті 2 частини п`ятої статті 328 КАС України, які могли б слугувати підставою для відкриття касаційного провадження у справі незначної складності.
Доводи касаційної скарги фактично, зводяться до переоцінки встановлених судом апеляційної інстанції обставин та досліджених ним доказів, що виходить за межі касаційного перегляду, які визначені статтею 341 КАС України.
Обмеження переліку судових рішень, які можуть бути оскаржені до касаційного суду, жодним чином не є обмеженням доступу особи до правосуддя чи перепоною в отриманні судового захисту, оскільки встановлення законодавцем "розумних обмежень" в праві на звернення до касаційного суду не суперечить практиці Європейського суду з прав людини та викликане виключно особливим статусом Верховного Суду, розгляд скарг яким покликаний забезпечувати формування єдиної правозастосовчої практики, а не можливість перегляду будь-яких судових рішень.
Переглядаючи справу в касаційному порядку, Верховний Суд виконує функцію суду права, що розглядає справи, які мають найважливіше (найбільш принципове) значення для суспільства та держави, та не є судом фактів, а тому не може здійснювати повторну оцінку доказів, належно досліджених судом першої та апеляційної інстанції, та/або переоцінювати їх.
З аналізу доводів касаційної скарги слідує, що скаржник не продемонстрував наявності виключних обставин, які за положеннями КАС України могли б вимагати касаційного розгляду цієї справи.
Оскільки касаційна скарга подана на судове рішення, прийняте у справі, яке розглянуте за правилами спрощеного позовного провадження, а аналіз доводів касаційної скарги в сукупності з відображеними в судовому рішенні суду апеляційної інстанції обставинами справи не дають підстав для висновку про наявність передбачених пунктом 2 частини 5 статті 328 КАС України виняткових обставин справи, то у відкритті касаційного провадження у цій справі слід відмовити.
Відповідно до пункту 1 частини першої статті 333 КАС України суд касаційної інстанції відмовляє у відкритті касаційного провадження у справі, якщо касаційну скаргу подано на судове рішення, що не підлягає касаційному оскарженню.
За такого правового врегулювання та обставин справи підстави для відкриття касаційного провадження відсутні.
На підставі викладеного, керуючись статтями 3, 328, 333 Кодексу адміністративного судочинства України,

УХВАЛИВ:
Відмовити у відкритті касаційного провадження за касаційною скаргою Головного управління Державної служби України з надзвичайних ситуацій у Дніпропетровській області на постанову Третього апеляційного адміністративного суду від 10 вересня 2024 року у справі № 160/5337/22 за позовом Головного управління Державної служби України з надзвичайних ситуацій у Дніпропетровській області до Комунального закладу освіти «Вакулівська спеціальна школа» Дніпропетровської обласної ради про застосування заходів реагування.
Копію цієї ухвали разом із касаційною скаргою та доданими до неї матеріалами направити особі, яка її подала у спосіб її надсилання до суду. 
Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддями, є остаточною та не може бути оскаржена.

Судді	Л.О. Єресько А.Г. Загороднюк   В.М. Соколов