ШОСТИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД	
Справа № 640/9478/21                                                                       Суддя (судді) першої інстанції: Лисенко В.І.

ПОСТАНОВА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
  14 жовтня 2024 року                                                                                     м. Київ
          
Колегія Шостого апеляційного адміністративного суду у складі:
                                     судді-доповідача Кузьменка В.В.,
                                     суддів: Ганечко О.М., Василенка Я.М.,
  
розглянувши у порядку письмового провадження справу за адміністративним позовом ОСОБА_1 до державного реєстратора Департаменту нотаріату та державної реєстрації Міністерства юстиції України Гущі Юлії Олександрівни про визнання протиправним та скасування рішення, зобов`язання вчинити дії, за апеляційною скаргою ОСОБА_1 на рішення Київського окружного адміністративного суду від 20 лютого 2024 року,
В С Т А Н О В И Л А:
ОСОБА_1 звернувся до Окружного адміністративного суду міста Києва з позовом до державного реєстратора Департаменту нотаріату та державної реєстрації Міністерства юстиції України Гущі Юлії Олександрівни, у якому просив:
- визнати протиправним та скасувати рішення Державного реєстратора Департаменту нотаріату та державної реєстрації Міністерства юстиції України Гущі Юлії Олександрівни від 25.03.2021 № 125/19.4 про відмову в державній реєстрації змін до відомостей про Політичну партію "Олімп", що містяться в Єдиному державному реєстрі юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань;
- зобов`язати Державного ресторатора Департаменту нотаріату та державної реєстрації Міністерства юстиції України ОСОБА_2 (або іншого Державного реєстратора Департаменту нотаріату та державної реєстрації Міністерства юстиції України відповідно до розподілу повноважень) внести відомості про Політичну партію "Олімп" до Єдиного державного реєстру юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань на підставі поданих документів від 22.01.2021.
Рішенням Київського окружного адміністративного суду від 20 лютого 2024 року в задоволенні позову відмовлено.
Не погоджуючись із зазначеним судовим рішенням, позивачем подано апеляційну скаргу, в якій просить скасувати рішення суду першої інстанції як таке, що ухвалене з порушенням норм матеріального і процесуального права, та прийняти нове рішення, яким задовольнити позовні вимоги. 
В апеляційній скарзі ОСОБА_1 , посилаючись на неповне з`ясування судом першої інстанції обставин, що мають значення для справи, а також неправильне застосування судом норм матеріального права, що призвело до неправильного вирішення справи, просить скасувати вказане судове рішення та прийняти нове, яким позовні вимоги задовольнити в повному обсязі. Крім зазначених доводів скаржник звернув увагу, що судом першої інстанції не надано належної оцінки тому, що забороняється відмова в розгляді та вирішенні адміністративної справи з мотивів неповноти, неясності, суперечливості чи відсутності законодавства, яке регулює спірні відносини.
Виконуючи вимоги процесуального законодавства, колегія суддів ухвалила продовжити строк розгляду апеляційної скарги, згідно з положеннями ст. 309 Кодексу адміністративного судочинства України.
Розгляд справи проведено у порядку письмового провадження на підставі пункту 3 частини 1 статті 311 КАС України.
Заслухавши суддю-доповідача, перевіривши матеріали справи, доводи апеляційної скарги, колегія суддів вважає, що апеляційна скарга не підлягає задоволенню з таких підстав.
Згідно зі ст. 242 КАС України рішення суду повинно ґрунтуватися на засадах верховенства права, бути законним і обґрунтованим. Законним є рішення, ухвалене судом відповідно до норм матеріального права при дотриманні норм процесуального права. Обґрунтованим є рішення, ухвалене судом на підставі повно і всебічно з`ясованих обставин в адміністративній справі, підтверджених тими доказами, які були досліджені в судовому засіданні, з наданням оцінки всім аргументам учасників справи.
Згідно з ч. 1 ст. 308 КАС України, суд апеляційної інстанції переглядає справу за наявними у ній і додатково поданими доказами та перевіряє законність і обґрунтованість рішення суду першої інстанції в межах доводів та вимог апеляційної скарги.
У відповідності до ст. 316 КАС України суд апеляційної інстанції залишає апеляційну скаргу без задоволення, а рішення або ухвалу суду - без змін, якщо визнає, що суд першої інстанції правильно встановив обставини справи та ухвалив судове рішення з додержанням норм матеріального і процесуального права.
Як вбачається з матеріалів справи та встановлено судом першої інстанції, 03.07.2014 відбувся установчий З`їзд Політичної партії «ОЛІМП», на якому прийнято ряд рішень, зокрема, обрано голову Політичної Партії ОСОБА_3 
Установчим З`їздом Партії від 03.07.2014 було прийнято рішення про створення Політичної партії, затвердження Статуту Партії, обрано Політичну раду у складі голови ОСОБА_4 та членів ОСОБА_5 , ОСОБА_6 , голову Політичної партії.
Як убачається з матеріалів справи, Політична партія «ОЛІМП» 10.03.2015 звернулась до Державної реєстраційної служби з документами для державної реєстрації Політичної партії та отримала свідоцтво про державну реєстрацію №297-п.п. від 11.06.2015.
У той же час, доказів про подання державному реєстратору реєстраційної картки для проведення державної реєстрації юридичної особи, суду не надано, не містяться такі і в матеріалах реєстраційної справи.
Як убачається з матеріалів реєстраційної справи, 02 березня 2016 року головою Партії та членами Політичної ради ОСОБА_4 , ОСОБА_5 , ОСОБА_6 подано заяви про вихід з членів Партії та відповідні відомості були внесені до Єдиного реєстру громадських формувань.
18.01.2021 рішенням Чергового З`їзду Політичної партії «ОЛІМП» ОСОБА_1 було обрано головою Партії, затверджено КВЕД Партії та прийнято рішення про подачу документів про реєстрацію Партії як юридичної особи. 
22.01.2021 уповноваженою особою ОСОБА_1 подано заяву щодо державної реєстрації юридичної особи - громадського формування разом з протоколом Чергового З`їзду Політичної партії «ОЛІМП» від 18.01.2021 та реєстром присутніх делегатів Чергового З`їзду       Міністерства юстиції України з метою внесення відомостей про партію до Єдиного державного реєстру юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань.
26.03.2021 Державним реєстратором Департаменту нотаріату та державної реєстрації Міністерства юстиції України ОСОБА_2 з посиланням на ст. 28 Закону України «Про державну реєстрацію юридичних осіб, фізичних осіб- підприємців та громадських формувань» було прийнято рішення № 125/19.4 про відмову в державній реєстрації змін до відомостей про Політичну партію «ОЛІМП», що містяться в Єдиному державному реєстрі юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань.
Підставою для відмови стали суперечність окремих документів, поданих для державної реєстрації змін до відомостей про Партію, статуту Партії.
В обґрунтування відмови державним реєстратором у правовому висновку від 22.03.2021 вказано, що згідно з пунктом 3.5 статуту Партії вищим керівним органом Партії є З`їзд, який скликається та організовується Політичною радою Партії не менше одного разу на два роки.
Пунктом 3.5.1 статуту Партії визначено, що З`їзд Партії вважається правомочним, якщо на ньому присутні більше половини обраних відповідно до Статуту партії делегатів. До створення регіональних партійних організацій та первинних партійних осередків З`їзд вважається правомочним, якщо на ньому присутні більше половини членів Партії згідно з даними партійного обліку станом на дату проведення З`їзду.
Відповідно до пункту 3.5.5 статуту Партії Політична рада Партії визначає норму представництва делегатів від регіональних партійних організацій (АР Крим областей, міст Києва та Севастополя) на З`їзд Партії.
Згідно з пунктом 3.4.2 статуту Партії обласні партійні організації, партійне організація в АР Крим, партійні організації в м. Києві та Севастополі на своїх зборах обирають делегатів на З`їзд Партії.
Норми представництва делегатів від партійних організацій на З`їзд Партії визначаються рішенням Політичної ради Партії.
Згідно з відомостями протоколу (рішення) № 10 Чергового З`їзду Партії від 18 січня 2021 року Політична рада Партії своїм рішенням №4 від 26 лютого 2016 року встановила норму представництва на сьогоднішній З`їзд - по одному делегату від кожної зареєстрованої регіональної партійної організації.
Вказано, що з поданих до реєструючого органу документів неможливо встановити, що Черговий З`їзд Партії від 18 січня 2021 року скликаний відповідно до статутних вимог Партії, оскільки з поданого протоколу (рішення) № 10 від 18 січня 2021 року не вбачається присутність членів Політичної ради Партії на засіданні Політичної ради Партії від 26 лютого 2016 року.
З огляду на вищезазначене Міністерство юстиції України вважає, що Черговий З`їзд Партії від 18 січня 2021 року скликаний та проведений з порушенням статутних вимог. 
Крім того, до реєструючого органу не подано документа про сплату адміністративного збору за реєстрацію юридичної особи. 
Вказано, що наказом Міністерства юстиції України від 11.06.2015 №950/5 прийнято рішення про реєстрацію політичної партії, натомість до відповідача подана заява про реєстрацію створення юридичної особи. 
Вважаючи такі дії протиправними, позивач звернувся до суду з даним позовом.
Приймаючи рішення про відмову в задоволенні позовних вимог, суд першої інстанції виходив з того, що при прийнятті оскаржуваного рішення, відповідач діяв в межах своєї компетенції та повноважень, з урахуванням усіх обставин, що мають значення для прийняття рішення (вчинення дії), з дотриманням необхідного балансу між будь-якими несприятливими наслідками для прав, свобод та інтересів особи і цілями, на досягнення яких спрямоване це рішення (дія), а тому, в силу статті 2 КАС України, підстав для скасування оскаржуваного рішення державного реєстратора відсутні.
Даючи правову оцінку фактичним обставинам справи та доводам апелянта, колегія суддів погоджується з висновком суду першої інстанції з огляду на таке.
Положеннями ч. 2 ст. 19 Конституції України передбачено, що органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.
Згідно з положеннями ч. 3 ст.   2 КАС України у справах щодо оскарження рішень, дій чи бездіяльності суб`єктів владних повноважень адміністративні суди перевіряють, чи прийняті (вчинені) вони: 1) на підставі, у межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України; 2) з використанням повноваження з метою, з якою це повноваження надано; 3) обґрунтовано, тобто з урахуванням усіх обставин, що мають значення для прийняття рішення (вчинення дії); 4) безсторонньо (неупереджено); 5) добросовісно; 6) розсудливо; 7) з дотриманням принципу рівності перед законом, запобігаючи всім формам дискримінації; 8)      пропорційно, зокрема з дотриманням необхідного балансу між будь-якими несприятливими наслідками для прав, свобод та інтересів особи і цілями, на досягнення яких спрямоване це рішення (дія); 9) з урахуванням права особи на участь у процесі прийняття рішення; 10) своєчасно, тобто протягом розумного строку.
Згідно з ст. 12 Закону України "Про громадські об`єднання" (у редакції станом на 10.03.2015 та яка втратила чинність станом на момент спірних відносин) громадське об`єднання, яке має намір здійснювати діяльність зі статусом юридичної особи, підлягає реєстрації в порядку, визначеному Законом України "Про державну реєстрацію юридичних осіб та фізичних осіб - підприємців", з урахуванням особливостей, установлених цим Законом.
Відповідно до ст. 3 Закону України "Про державну реєстрацію юридичних осіб та фізичних осіб - підприємців" (станом на 10.03.2015) об`єднання громадян, політичні партії, державні органи та органи       місцевого самоврядування, асоціації органів місцевого самоврядування,       банки,       торгово-промислові       палати, фінансові установи (у тому числі кредитні спілки), біржі, інші установи та організації, для яких законом встановлені особливості державної реєстрації, набувають статусу юридичної особи лише з моменту їх державної реєстрації у порядку, встановленому цим Законом. 
Відповідно до ст. 24       Закону України "Про державну реєстрацію юридичних осіб та фізичних осіб - підприємців" (у редакції станом на момент 10.03.2015) для       проведення       державної реєстрації юридичної особи засновник (засновники) або уповноважена ними       особа       повинні особисто       подати       державному       реєстратору (надіслати поштовим відправленням з описом вкладення або в разі подання електронних документів       подати опис, що містить відомості про надіслані електронні документи, в електронній формі) ряд документів, зокрема заповнену       реєстраційну       картку       на проведення державної реєстрації юридичної особи, документ, що засвідчує внесення реєстраційного збору       за проведення державної реєстрації юридичної особи.
Згідно із ст. 2 Закону України «Про політичні партії в Україні» політична партія - це зареєстроване       згідно       з       законом добровільне        об`єднання        громадян        -       прихильників       певної загальнонаціональної програми суспільного розвитку, що має своєю метою сприяння формуванню і вираженню політичної волі громадян, бере участь у виборах та інших політичних заходах. 
Відповідно до ст. 10 Закону України «Про політичні партії в Україні» рішення       про       створення політичної партії приймається на її установчому з`їзді (конференції, зборах).       На установчому з`їзді (конференції, зборах) політичної партії затверджуються статут і програма політичної партії, обираються її керівні і контрольно-ревізійні органи.       Діяльність політичної партії може здійснюватися лише після її реєстрації. Не допускається діяльність незареєстрованих політичних партій. 
Згідно із ст. 11 Закону України «Про політичні партії в Україні» (у редакції станом на момент 10.03.2015) для реєстрації політичної партії до центрального органу виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері державної реєстрації (легалізації) об`єднань громадян, інших громадських формувань разом з заявою подаються: 1) статут і програма політичної партії; 2) протокол       установчого       з`їзду (конференції,        зборів) політичної партії із зазначенням дати і місця його проведення, кількості учасників, які проголосували за створення політичної партії; 3) підписи громадян України, зібрані відповідно до вимог цього Закону на підтримку рішення про створення політичної партії та засвідчені особами, які збирали підписи; 4) відомості про склад керівних органів політичної партії; 5) платіжний документ, що посвідчує внесення реєстраційного збору; 6) назва та адреса банківської установи, в якій політична партія відкриватиме рахунки.
Відповідно до ст. 11 Закону України «Про політичні партії в України» (у редакції станом на момент 10.03.2015) центральний орган виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері державної реєстрації (легалізації) об`єднань громадян, інших громадських формувань, після реєстрації видає політичній партії, обласній, міській, районній організації партії або іншим структурним утворенням, передбаченим статутом партії, реєстраційне свідоцтво встановленого Кабінетом Міністрів України зразка. Після реєстрації політична партія набуває статусу юридичної особи. 
На виконання вимог статті 11 Закону України «Про політичні партії в Україні» (в редакції, що діяла на момент подачі документів для реєстрації партії), Політична партія «ОЛІМП» 10.03.2015 звернулась до Державної реєстраційної служби з документами для державної реєстрації Політичної партії як громадського форування.
Партія отримала свідоцтво про державну реєстрацію №297-п.п. від 11.06.2015.
Відповідно до ст. 3 Закону України «Про політичні партії в Україні» політичні партії, набувають статусу юридичної особи лише з моменту їх державної реєстрації у порядку, встановленому цим Законом.
Відповідно до розділу п. 2 Розділу II Порядку передачі даних про юридичних осіб, зареєстрованих (легалізованих) відповідно до частини четвертої статті 3 Закону України "Про державну реєстрацію юридичних осіб та фізичних осіб - підприємців" 01.07.2013 N 1302/5 (у редакції станом на 10.03.2015) для проведення державної реєстрації юридичної особи, заявник разом з документами, необхідними для прийняття уповноваженим органом з питань реєстрації (легалізації) рішення про реєстрацію (легалізацію) громадських формувань, подає уповноваженому органу з питань реєстрації (легалізації) відповідну реєстраційну картку за формою, затвердженою наказом Міністерства юстиції України від 14 жовтня 2011 року N 3178/5 "Про затвердження форм реєстраційних карток" реєстраційну картку на проведення державної реєстрації юридичної особи, утвореної шляхом заснування нової юридичної особи (форма N 1). 
Водночас, як вірно вказано судом першої інстанції, Політичною партією "ОЛІМП" не подавалась у 2015 році до уповноваженого органу реєстраційна картка на проведення державної реєстрації юридичної особи та відомості про неї не були внесені до Державного реєстру.
З метою реєстрації Політичної партії "ОЛІМП" 22.01.2021 новобраним головою партії було подано заяву щодо державної реєстрації юридичної особи - громадського формування разом з протоколом Чергового З`їзду Політичної партії "Олімп" від 18.01.2021 та реєстром присутніх делегатів Чергового З`їзду до Міністерства юстиції України з метою внесення відомостей про партію до Єдиного державного реєстру юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань.
26.03.2021 відповідачем з посиланням на ст. 28 Закону України «Про державну реєстрацію юридичних осіб, фізичних осіб- підприємців та громадських формувань» було прийнято рішення № 125/19.4 про відмову в державній реєстрації змін до відомостей про Політичну партію "Олімп", що містяться в Єдиному державному реєстрі юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань.
Відповідно до ст. 11 Закону України "Про політичні партії в Україні" у редакції станом на 01.01.2022 реєстрація політичних партій, їхніх обласних, міських і районних організацій, первинних осередків або інших структурних утворень, передбачених статутом партії, здійснюється в порядку, визначеному Законом України "Про державну реєстрацію юридичних осіб, фізичних осіб - підприємців та громадських формувань", після перевірки поданих матеріалів.
З моменту реєстрації політичної партії у визначеному законом порядку вона набуває статусу юридичної особи.
Згідно зі ст. 1, ч. 2 ст. 3 Закону України "Про державну реєстрацію юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань" від 15.05.2003 р. № 755-IV (в редакції на момент спірних правовідносин) Міністерство юстиції України є суб`єктом державної реєстрації - у разі державної реєстрації політичних партій.
Законом може бути встановлено особливості державної реєстрації громадських формувань, релігійних організацій.
Згідно з ч. 4 ст. 17 Закону № 755-IV (в редакції на момент спірних правовідносин) для державної реєстрації створення юридичної особи, крім створення державного органу, органу місцевого самоврядування, подаються такі документи: заява про державну реєстрацію створення юридичної особи; примірник оригіналу (нотаріально засвідчену копію) рішення засновників, а у випадках, передбачених законом, - рішення відповідного державного органу, про створення юридичної особи; документ, що підтверджує створення громадського формування, відповідність статуту юридичної особи, на підставі якого діє громадське формування, - у разі державної реєстрації громадського формування, що є самостійним структурним підрозділом у складі іншої юридичної особи; відомості про керівні органи громадського формування (ім`я, дата народження керівника, членів інших керівних органів, реєстраційний номер облікової картки платника податків (за наявності), посада, контактний номер телефону та інші засоби зв`язку), відомості про особу (осіб), яка має право представляти громадське формування для здійснення реєстраційних дій (ім`я, дата народження, контактний номер телефону та інші засоби зв`язку); установчий документ юридичної особи - у разі створення юридичної особи на підставі власного установчого документа; реєстр осіб (громадян), які брали участь в установчому з`їзді (конференції, зборах), - у разі державної реєстрації створення громадських об`єднань, політичної партії; програма політичної партії - у разі державної реєстрації створення політичної партії; список підписів громадян України за формою, встановленою Міністерством юстиції України, - у разі державної реєстрації створення політичної партії; документ про сплату адміністративного збору - у випадках, передбачених статтею 36 цього Закону.
При цьому, ст. 19 цього Закону визначено перелік документів, що подаються заявником для державної реєстрації громадського об`єднання, що не має статусу юридичної особи: 1) заява про державну реєстрацію громадського об`єднання, що не має статусу юридичної особи; 2) примірник оригіналу (нотаріально засвідчена копія) рішення про утворення громадського об`єднання; 3) відомості про засновників громадського об`єднання (прізвище, ім`я, по батькові, дата народження, адреса місця проживання, реєстраційний номер облікової картки платника податків (за наявності) - для фізичної особи; її найменування, місцезнаходження, ідентифікаційний код - для юридичної особи);4) відомості про особу (осіб), уповноважену представляти громадське об`єднання (прізвище, ім`я, по батькові, дата народження, реєстраційний номер облікової картки платника податків (за наявності), контактний номер телефону та інші засоби зв`язку).
Для державної реєстрації змін до відомостей про громадське об`єднання, що не має статусу юридичної особи, що містяться у Єдиному державному реєстрі, подаються заява про державну реєстрацію змін до відомостей про громадське об`єднання, що не має статусу юридичної особи, що містяться в Єдиному державному реєстрі, і примірник оригіналу (нотаріально засвідчена копія) рішення уповноваженого органу управління громадського об`єднання про зміни, що вносяться до Єдиного державного реєстру.
Згідно з п. 1 р. І Порядку державної реєстрації юридичних осіб, фізичних осіб - підприємців та громадських формувань, що не мають статусу юридичної особи, затвердженого наказом Міністерства юстиції України від 09.02.2016 р. № 359/5, цей Порядок визначає процедуру проведення відповідно до Закону України "Про державну реєстрацію юридичних осіб, фізичних осіб - підприємців та громадських формувань" державної реєстрації юридичних осіб, фізичних осіб - підприємців та громадських формувань, що не мають статусу юридичної особи, права та обов`язки суб`єктів у сфері державної реєстрації.
Згідно з п. 1-6 р. V Порядку № 359/5 державна реєстрація політичних партій проводиться на підставі правового висновку за результатами правової експертизи поданих для державної реєстрації документів.
Правовий висновок готується державним реєстратором за допомогою програмних засобів ведення Єдиного державного реєстру в межах строку розгляду документів для державної реєстрації, встановленого Законом, але не пізніше ніж за 2 дні до закінчення такого строку.
Правовий висновок повинен містити: дату: число, місяць, рік; прізвище, ім`я та по батькові державного реєстратора; назву поданої заяви відповідно до наказу Міністерства юстиції України від 18 листопада 2016 року № 3268/5 "Про затвердження форм заяв у сфері державної реєстрації юридичних осіб, фізичних осіб - підприємців та громадських формувань", зареєстрованого у Міністерстві юстиції України 18 листопада 2016 року за №1500/29630.
Згідно з ч. 1 ст. 28 Закону № 755-IV підстави для відмови у державній реєстрації є зокрема: документи суперечать вимогам Конституції та законів України; документи суперечать статуту громадського формування.
Відтак, з огляду на те, що Політична партія "ОЛІМП" була зареєстрована у 2015 році як громадське об`єднання без створення юридичної особи, для реєстрації партії як юридичної особи позивачем необхідно було подати заяву та документи, визначені ч. 4 ст. 17 Закону № 755-IV для реєстрації юридичної особи.
Проте, з матеріалів реєстраційної справи партії вбачається відсутність повного переліку необхідних документів, передбачених ч. 4 ст. 17 Закону № 755-IV.
Згідно з пунктом 3.5 статуту Партії вищим керівним органом Партії є З`їзд, який скликається та організовується Політичною радою Партії не менше одного разу на два роки.
Згідно з відомостями протоколу (рішення) № 10 Чергового З`їзду Партії від 18 січня 2021 року Політична рада Партії своїм рішенням №4 від 26 лютого 2016 року встановила норму представництва на сьогоднішній З`їзд - по одному делегату від кожної зареєстрованої регіональної партійної організації.
Пунктом 3.5.1 статуту Партії визначено, що З`їзд Партії вважається правомочним, якщо на ньому присутні більше половини обраних відповідно до Статуту партії делегатів. 
До створення регіональних партійних організацій та первинних партійних осередків З`їзд вважається правомочним, якщо на ньому присутні більше половини членів Партії згідно з даними партійного обліку станом на дату проведення З`їзду. 
Пунктом 3.5.2 статуту Партії визначено, що черговий З`їзд Партії скликає Політична рада партії. 
Відповідно до пункту 3.5.5 статуту Партії Політична рада Партії визначає норму представництва делегатів від регіональних партійних організацій (АР Крим областей, міст Києва та Севастополя) на З`їзд Партії. 
Згідно з пунктом 3.4.2 статуту Партії обласні партійні організації, партійне організація в АР Крим, партійні організації в м. Києві та Севастополі на своїх зборах обирають делегатів на З`їзд Партії. 
Норми представництва делегатів від партійних організацій на З`їзд Партії визначаються рішенням Політичної ради Партії. 
Згідно з відомостями протоколу (рішення) № 10 Чергового З`їзду Партії від 18.01.2021 Політична рада Партії своїм рішенням № 4 від 26.02.2016 встановила норму представництва на поточний З`їзд - по одному делегату від кожної зареєстрованої регіональної партійної організації. 
Колегія суддів погоджується з тим, що з поданих документів неможливо встановити, що черговий З`їзд Партії від 18 січня 2021 року скликаний відповідно до статутних вимог Партії, оскільки з поданого протоколу (рішення) № 10 від 18 січня 2021 року не вбачається присутність членів Політичної ради Партії на засіданні Політичної ради Партії від 26 лютого 2016 року.
Крім того, в силу вимог ст. 19 Закону України "Про державну реєстрацію юридичних осіб, фізичних осіб - підприємців та громадських формувань" для державної реєстрації змін до відомостей про громадське об`єднання, що не має статусу юридичної особи, що містяться у Єдиному державному реєстрі, подаються заява про державну реєстрацію змін до відомостей про громадське об`єднання, що не має статусу юридичної особи, що містяться в Єдиному державному реєстрі, і примірник оригіналу (нотаріально засвідчена копія) рішення уповноваженого органу управління громадського об`єднання про зміни, що вносяться до Єдиного державного реєстру.
Як убачається з протоколу (рішення) № 10 Чергового З`їзду Партії від 18 січня 2021 року на з`їзді був обраний голова партії, однак відомості про нього не внесені до Єдиного державного реєстру як того вимагають норми статті 19 Закону України "Про державну реєстрацію юридичних осіб, фізичних осіб - підприємців та громадських формувань".
Крім того, відповідно до пункту 1 Розділу ІІ Порядку передачі даних про юридичних осіб, зареєстрованих (легалізованих) відповідно до частини четвертої статті 3 Закону України «Про державну реєстрацію юридичних осіб та фізичних осіб - підприємців», затвердженого наказом Міністерства юстиції України від 01.07.2013 № 1302/5 (далі - Порядок № 1302/5) (дійсний на момент виникнення спірних правовідносин) для проведення державної реєстрації юридичної особи заявник разом з документами, необхідними для прийняття уповноваженим органом з питань реєстрації (легалізації) рішення про реєстрацію (легалізацію) громадських формувань подає уповноваженому органу з питань реєстрації (легалізації) відповідну реєстраційну картку за формою, затвердженою наказом Міністерства юстиції України від 14 жовтня 2011 року № 3178/5 «Про затвердження форм реєстраційних карток», зареєстрованим у Міністерстві юстиції України 19 жовтня 2011 року за № 1207/19945, зокрема, реєстраційну картку на проведення державної реєстрації юридичної особи, утвореної шляхом заснування нової юридичної особи (форма № 1). 
Пунктом 3 Розділу ІІ Порядку № 1302/5 передбачалось, що передача державному реєстратору даних здійснюється після прийняття уповноваженим органом з питань реєстрації (легалізації), зокрема, рішення про реєстрацію (легалізацію) громадських формувань. 
Також пункт 4 Розділу ІІ Порядку № 1302/5 передбачав, що у разі передачі даних між різними уповноваженими органами з питань реєстрації (легалізації) уповноважений орган з питань реєстрації (легалізації) протягом трьох робочих днів з дня прийняття відповідного рішення передає (надсилає поштовим відправленням) державному реєстратору за місцезнаходженням юридичної особи, зокрема, - реєстраційну картку в одному примірнику, на останній сторінці якої ставиться підпис посадової особи уповноваженого органу з питань реєстрації (легалізації) та проставляється штамп (печатка) відповідного органу; - супровідний лист за підписом уповноваженої особи відповідного органу, у якому вказуються найменування юридичної особи, дата її реєстрації (легалізації), дата реєстрації (погодження або взяття до відома) змін до відомостей про юридичну особу, номер реєстраційного свідоцтва (у разі його наявності), яке видано уповноваженим органом з питань реєстрації (легалізації).
Однак, як вбачається з матеріалів реєстраційної справи до документів, які уповноважена особа Партії подавала на реєстрацію створення Партії у 2015 році не було додано реєстраційну картку на проведення державної реєстрації юридичної особи, утвореної шляхом заснування нової юридичної особи (форма № 1).
Відтак, колегія суддів вважає обґрунтованими висновки суду першої інстанції, який дослідивши спірне рішення та матеріали справи, дійшов висновку, що відповідачем правомірно прийнято таке.
В апеляційній скарзі не наведено дійсно обґрунтованих доводів щодо невідповідності оскаржуваного рішення відповідача в межах спірних правовідносин, а отже, колегія суддів відхиляє посилання апелянта, як необґрунтовані та безпідставні.
Водночас, апеляційна скарга не містить суттєво інших обґрунтувань ніж ті, які були зазначені у позовній заяві, з урахуванням яких, суд першої інстанції вже надав оцінку встановленим обставинам справи. Належних обґрунтувань неправильного застосування норм матеріального права чи порушень норм процесуального права апеляційна скарга також не містить.
Надаючи оцінку кожному окремому доводу всіх учасників справи, що мають значення для правильного вирішення адміністративної справи, суд застосовує позицію ЄСПЛ (в аспекті оцінки аргументів учасників справи у касаційному провадженні), сформовану в пункті 58 рішення у справі «Серявін та інші проти України» (№ 4909/04): згідно з його усталеною практикою, яка відображає принцип, пов`язаний з належним здійсненням правосуддя, у рішеннях судів та інших органів з вирішення спорів мають бути належним чином зазначені підстави, на яких вони ґрунтуються; хоча пункт 1 статті 6 Конвенції зобов`язує суди обґрунтовувати свої рішення, його не можна тлумачити як такий, що вимагає детальної відповіді на кожен аргумент; міра, до якої суд має виконати обов`язок щодо обґрунтування рішення, може бути різною в залежності від характеру рішення (рішення у справі «Руїс Торіха проти Іспанії» (Ruiz Torija v. Spain) № 303-A, пункт 29).
Перевіривши мотивування судового рішення та доводи апеляційної скарги, відповідно до вимог   ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод   щодо справедливого судового розгляду, врахувавши ст. 6 КАС України, відповідно до якої суд застосовує принцип верховенства права з урахуванням судової практики Європейського Суду з прав людини, судова колегія вважає, що суд першої інстанції дійшов вірного висновку про відсутність підстав для задоволення позовних вимог.
Керуючись ст.ст. 242, 308, 311, 315, 316, 321, 322, 325, 328, 329 КАС України, 

П О С Т А Н О В И Л А:
Апеляційну скаргу ОСОБА_1 на рішення Київського окружного адміністративного суду від 20 лютого 2024 року у справі за позовом ОСОБА_1 до державного реєстратора Департаменту нотаріату та державної реєстрації Міністерства юстиції України Гущі Юлії Олександрівни визнання протиправним та скасування рішення, зобов`язання вчинити дії - залишити без задоволення.
Рішення Київського окружного адміністративного суду від 20 лютого 2024 року - залишити без змін.
Постанова суду набирає законної сили з дати її прийняття та може бути оскаржена протягом тридцяти днів шляхом подачі касаційної скарги безпосередньо до Верховного Суду.

Суддя-доповідач                                                              В. В. Кузьменко 

Судді:                                                                                 Я. М. Василенко

                                                                                          О. М. Ганечко