Справа № 991/4073/21
Провадження 1-р/991/59/24
УХВАЛА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
11.12.2024 Вищий антикорупційний суд у складі колегії суддів:
головуючого судді                                                 ОСОБА_1 
суддів                                                                 ОСОБА_2 
                                                                        ОСОБА_3 
за участі:
секретаря судового засідання                                         ОСОБА_4 
прокурора                                                                  ОСОБА_5 
захисника обвинуваченго ОСОБА_6 ,
адвоката                                                                  ОСОБА_7 
захисника обвинуваченої ОСОБА_8 ,
адвоката                                                                 ОСОБА_9 
розглянувши у відкритому судовому засіданні у м. Києві в залі суду заяву захисника обвинуваченого ОСОБА_6 , адвоката ОСОБА_7 про роз`яснення судового рішення у кримінальному провадженні, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 52019000000000504 від 18.06.2019,
ВСТАНОВИВ:
І.        Історія провадження
1.1. 01.03.2023 Вищий антикорупційний суд ухвалив вирок, яким визнав винуватими ОСОБА_6 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 364 КК України, та ОСОБА_8 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 5 ст. 27 ч. 2 ст. 364 КК України.
1.2. 18.11.2024 від захисника обвинуваченого  ОСОБА_6 , адвоката ОСОБА_7 , надійшла заява про роз`яснення зазначеного вироку, в якій міститься прохання роз`яснити:
- чи кожен раз, коли у вироку суд посилається на Звіт з оцінки вартості права оренди від 27.08.2019, необхідно розуміти таке посилання на Звіт з т. 10, а.с. 113-147 або ж на Звіт з т. 12, а.с. 125-129?
- який саме звіт, що зазначений на с. 78 (п. 10) як Звіт з оцінки вартості права оренди від 27.08.2019 використовувався судовим експертом під час проведення судово-економічної експертизи: Звіт з т. 10, а.с. 114-147 або ж Звіт з т. 12, а.с. 125-129?
На думку захисника, окремі частини вироку є незрозумілими, що створює перешкоди для реалізації обвинуваченим ОСОБА_6 права на захист.
ІІ.         Позиція учасників судового засідання
2.1.         Захисник обвинуваченого  ОСОБА_6 , адвокат ОСОБА_7 , в судовому засіданні заяву підтримала з мотивів, викладених вище.
2.2.         Захисник обвинуваченої ОСОБА_8 , адвокат ОСОБА_9 , заяву про роз`яснення вироку підтримала.
2.3. Прокурор щодо потреби у роз`ясненні ухвали суду заперечував.
2.4.         Інші учасники у судове засідання не з`явилися. Оскільки, відповідно до ч. 2 ст. 380 КПК України неприбуття у судове засідання осіб, які були належним чином повідомлені, не перешкоджає розгляду заяви про роз`яснення рішення, суд вважав за можливе здійснити розгляд заяви наявним складом.
ІІІ.         Мотиви суду
3.1. Дослідивши заяву про роз`яснення судового рішення та заслухавши думку учасників судового засідання, суд дійшов висновків.
3.2.         Правове регулювання
Згідно з ч. 1 ст. 380 КПК України, якщо судове рішення є незрозумілим, суд, який його ухвалив, за заявою учасника судового провадження чи органу виконання судового рішення, приватного виконавця ухвалою роз`яснює своє рішення, не змінюючи при цьому його зміст.
Роз`яснення рішення ? це викладення рішення у більш ясній і зрозумілій формі.
Здійснюючи роз`яснення судового рішення, суд викладає більш повно і зрозуміло ті частини рішення, розуміння яких викликає труднощі, не вносячи змін до рішення по суті і не торкаючись тих питань, які не були предметом судового розгляду. 
3.3.         Встановлені обставини
Встановлено, що на розгляді у Вищому антикорупційному суді перебував обвинувальний акт у кримінальному провадженні, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 52019000000000504 від 18.06.2019, за обвинуваченням  ОСОБА_6 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 364 КК України, та ОСОБА_8 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 5 ст. 27 ч. 2 ст. 364 КК України.
За наслідками судового розгляду у зазначеному кримінальному провадженні 01.03.2023 Вищим антикорупційним судом ухвалений вирок, який сторона захисту прохає роз`яснити.
3.4.         Мотиви суду
Суть роз`яснення рішення полягає в тому, що суд пояснює положення постановленого ним рішення, які нечітко ним сформульовані, або є незрозумілими для зацікавлених осіб, що позбавляє їх можливості його реалізації.
На переконання суду, ця ухвала складена відповідно до положень статей 372, 380 КПК України, з посиланням на норми чинного процесуального законодавства, є повною і зрозумілою, викладена чіткими та зрозумілими реченнями і не містить будь-яких положень, стосовно яких можуть виникнути суперечності щодо їх розуміння або неоднозначного тлумачення.
Заява захисника ОСОБА_7 хоча і містить посилання на ст. 380 КПК України, однак за своїм змістом фактично є незгодою з прийнятим судом рішенням та бажанням домогтись у такий спосіб повторного перегляду провадження.
Суд бере до уваги, що сторона захисту по завершенню судового розгляду у суді першої інстанції шість разів зверталась з заявами про виправлення описки і чотири рази порушувала питання про роз`яснення судового рішення. Судові рішення за наслідками розгляду зазначених заяв були оскаржені в апеляційному порядку.
В ухвалах Апеляційної палати Вищого антикорупційного суду від 23.11.2023 (провадження № 11-кп/991/129/23 та № 11-кп/991/128/23) суд зазначив, що подання захисником до суду першої інстанції заяв про роз`яснення судового рішення та заяв про виправлення описок містить ознаки зловживання правом.
Під зловживанням правом в теорії права класично розуміють дії: 1) переважним мотивом яких є заподіяння шкоди; 2) здійснення яких є абсолютно нераціональним з огляду на відсутність будь-якого законного інтересу у здійсненні права, або ж його здійснення завдає шкоди іншому; 3) право реалізується з ціллю, відмінною від тієї, для якої воно існує.
Заборона зловживання процесуальними правами є загальноправовим принципом і поширюється на всі галузі права (ухвала Верховного Суду від 30.05.2018 у справі № 676/7346/15-к). 
Європейський суд з прав людини оголошує неприйнятною будь-яку індивідуальну заяву, якщо він вважає, що ця заява є зловживанням правом на подання заяви (ч. 3 ст. 35 Конвенції про захист прав людини та основоположних свобод). До одного із випадків зловживання правом на подання заяви ЄСПЛ відносить подання явно сутяжницької заяви або такої, що позбавлена реальної мети. Так, вважається зловживанням той факт, коли заявник неодноразово подає до Суду сутяжницькі та явно необґрунтовані заяви (M. v. The United Kingdom; Philis v. Greese).
3.5. Висновки суду
Ураховуючи, що під час судового розгляду не встановлено ймовірності неправильного сприйняття вироку суду від 01.03.2023 через неясність його мотивувальної частини, а також враховуючи відсутність у рішенні нечітких чи суперечливих висновків, у задоволенні заяви про його роз`яснення належить відмовити.
На підставі викладеного, керуючись ст. 369, 371, 372, 376, 380 КПК України, колегія суддів
ПОСТАНОВИЛА:
У задоволенні заяви захисника обвинуваченого ОСОБА_6 , адвоката ОСОБА_7 про роз`яснення вироку Вищого антикорупційного суду від 01.03.2023 ? відмовити.
Ухвала може бути оскаржена до Апеляційної палати Вищого антикорупційного суду через Вищий антикорупційний суд протягом семи днів з дня її проголошення.
Ухвала набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, якщо таку скаргу не було подано. В разі подання апеляційної скарги ухвала, якщо її не скасовано, набирає законної сили після ухвалення рішення судом апеляційної інстанції.
Головуючий суддя                                                         ОСОБА_1 
Судді                                                                          ОСОБА_2 
                                                                                ОСОБА_3