У х в а л а
9 грудня 2024 року
м. Київ 
Справа № 146/680/24
Провадження № 61-12327ск24
Верховний Суд у складі колегії суддів Другої судової палати Касаційного цивільного суду - судді-доповідача Гудими Д. А., суддів Краснощокова Є. В., Пархоменка П. І. - розглянув заяву ОСОБА_1  (далі - заявниця) 
про відвід судді Другої судової палати Касаційного цивільного суду Гудими Д. А. (далі - заява) від участі у розгляді справи за заявою заявниці про визнання виконавчого листа таким, що не підлягає виконанню, 
за касаційною скаргою заявниці на ухвалу Вінницького апеляційного суду від 24 червня 2024 року про повернення апеляційної скарги заявниці та
в с т а н о в и в :
1.           Заявниця звернулася до суду із заявою про визнання виконавчого листа таким, що не підлягає виконанню. 
2.           1 травня 2024 року Томашпільський районний суд Вінницької області постановив ухвалу, згідно з якою повернув без розгляду зазначену заяву заявниці.
3.           Не погодившись із вказаною ухвалою суду першої інстанції, заявниця подала апеляційну скаргу. 
4.           24 червня 2024 року Вінницький апеляційний суд постановив ухвалу, згідно з якою визнав апеляційну скаргу неподаною та повернув її заявниці.
5.           21 серпня 2024 року вона подала до Верховного Суду касаційну скаргу, у якій просить скасувати зазначену ухвалу суду апеляційної інстанції та скерувати справу до цього суду для вирішення питання про відкриття провадження.
6.           18 вересня 2024 року Верховний Суд у складі судді Другої судової палати Касаційного цивільного суду постановив ухвалу, згідно з якою залишив касаційну скаргу без руху та встановив для усунення недоліків останньої десятиденний строк із дня вручення копії тієї ухвали. Заявниця мала: зазначити про наявність або відсутність у неї електронного кабінету; уточнити перелік доданих матеріалів до касаційної скарги та надати суду відповідно до кількості учасників справи такі матеріали у вигляді копій, що відповідають оригіналу, зокрема, за розміром; надати копії касаційної скарги відповідно до кількості учасників справи; додатково обґрунтувати поважність причини пропуску строку на касаційне оскарження; надати документ про сплату 484,48 грн судового збору або належно засвідчені копії документів, що підтверджують підставу для звільнення від сплати судового збору.
7.           14 жовтня 2024 року скаржниця подала до Верховного Суду заяву про усунення недоліків. До заяви додала два примірники уточненої касаційної скарги, у якій зазначила про відсутність у неї електронного кабінету. У переліку доданих матеріалів вказала документ із назвою «копія посвідчення МСЕК», а до заяви про усунення недоліків додала в одному примірнику документ із назвою «довідка до акту огляду МСЕК». У цій заяві зазначила, що копію оскарженої ухвали від 24 червня 2024 року отримала 2 серпня 2024 року, що підтверджує поштове повідомлення про вручення, яке є у матеріалах справи.
8.           14 листопада 2024 року Верховний Суд у складі судді Другої судової палати Касаційного цивільного суду постановив ухвалу, згідно з якою продовжив заявниці на п`ять днів із дня вручення тієї ухвали строк на усунення недоліків касаційної скарги. Заявниця повинна була: навести у заяві про поновлення строку на касаційне оскарження обґрунтовані підстави для поновлення строку на касаційне оскарження, надати копії заяви про усунення недоліків касаційної скарги від 14 жовтня 2024 року та довідки до акту огляду МСЕК.
9.           3 грудня 2024 року заявниця подала до Верховного Суду заяву про усунення недоліків касаційної скарги, у якій зокрема просила відвести суддю Верховного Суду Гудиму Д. А. від участі у розгляді цієї справи. Обґрунтувала так: 
-                   Цивільний процесуальний кодекс України (далі - ЦПК України) не зобов`язує заявницю надавати докази, що підтверджують дату отримання копії оскарженого рішення суду. Надання таких доказів є правом заявниці, а не її обов`язком;
-                   довідка до акта огляду МСЕК не стосується касаційного оскарження, а лише підтверджує факт звільнення від сплати судового збору. Тому заявниця відмовляє суду у наданні копій такого документа іншим учасникам справи. Крім того, цей документ містить медичну таємницю;
-                   «ліміт по відмові у відкритті касаційного провадження у Верховному суді закінчився тому не варто придумувати будь що завгодно щоб відмовити у відкритті касаційного провадження».
Обґрунтування висновку щодо заяви про відвід судді
10.        Заявниця просить відвести суддю-доповідача, висловлюючи сумніви щодо його процесуальних дій із продовження строку на усунення недоліків касаційної скарги. Верховний Суд вважає, що підстав для відводу судді-доповідача немає, а заява про його відвід є необґрунтованою.
11.        Як зазначив Європейський суд з прав людини, найголовніше - це довіра, яку в демократичному суспільстві повинні мати суди у громадськості (Hauschildt Case, рішення від 24 травня 1989 року, заява № 11/1987/134/188, § 48).
12.        Наявність безсторонності для цілей пункту 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод визначається за допомогою суб`єктивного критерію, тобто оцінювання особистого переконання конкретного судді у певній справі, а також за допомогою об`єктивного критерію, тобто з`ясування того, чи надав цей суддя достатні гарантії для виключення будь-якого законного сумніву з цього приводу (§ 46 вказаного рішення).
13.        Щодо суб`єктивного критерію, то немає підстав стверджувати, що суддя Гудима Д. А. виявив особисту упередженість до заявниці чи до розгляду справи № 146/680/24 за її участі у провадженні № 61-12327ск24. Презумпція особистої неупередженості судді діє доти, доки не з`являться докази на користь протилежного. Таких доказів щодо цього судді немає. 
14.        Згідно з об`єктивним критерієм необхідно встановити, чи існують факти, які можуть ставити під сумнів безсторонність судді. Вирішальним є те, чи можуть бути побоювання заявниці щодо відсутності безсторонності у судді об`єктивно виправданими.
14.1.    Суддя не може розглядати справу і підлягає відводу (самовідводу), якщо:
(1) він є членом сім`ї або близьким родичем (чоловік, дружина, батько, мати, вітчим, мачуха, син, дочка, пасинок, падчерка, брат, сестра, дід, баба, внук, внучка, усиновлювач чи усиновлений, опікун чи піклувальник, член сім`ї або близький родич цих осіб) сторони або інших учасників судового процесу, або осіб, які надавали стороні або іншим учасникам справи правничу допомогу у цій справі, або іншого судді, який входить до складу суду, що розглядає чи розглядав справу;
(2) він брав участь у справі як свідок, експерт, спеціаліст, перекладач, представник, адвокат, секретар судового засідання або надавав стороні чи іншим учасникам справи правничу допомогу в цій чи іншій справі;
(3) він прямо чи побічно заінтересований у результаті розгляду справи;
(4) було порушено порядок визначення судді для розгляду справи;
(5) є інші обставини, що викликають сумнів в неупередженості або об`єктивності судді (частина перша статті 36 ЦПК України).
Суддя підлягає відводу (самовідводу) також за наявності обставин, встановлених статтею 37 цього Кодексу (частина друга статті 36 ЦПК України).
14.2.    Незгода сторони з процесуальними рішеннями судді, рішення або окрема думка судді в інших справах, висловлена публічно думка судді щодо того чи іншого юридичного питання не може бути підставою для відводу (частина четверта статті 36 ЦПК України).
14.3.    14 листопада 2024 року Верховний Суд у складі судді Другої судової палати Касаційного цивільного суду Гудими Д. А. ознайомився із касаційною скаргою заявниці та постановив ухвалу про продовження на п`ять днів із дня вручення тієї ухвали строку на усунення недоліків касаційної скарги. Мотивував так:
-                  заявниця у касаційній скарзі не навела додаткового обґрунтування поважності причин пропуску строку на касаційне оскарження та не надала відповідні докази на підтвердження такого обґрунтування; 
-                  подаючи касаційну скаргу до Верховного Суду, заявниця не виконала вимоги пункту 1 частини четвертої статті 392 ЦПК України, а саме не додала до касаційної скарги копії заяви про усунення недоліків касаційної скарги від 14 жовтня 2024 року та довідку до акта огляду МСЕК відповідно до кількості учасників справи.
14.4.    Доводи заявниці про відвід судді по суті зводяться до її незгоди з ухвалою про продовження строку на усунення недоліків касаційного оскарження. Тому згідно з об`єктивним критерієм оцінки безсторонності суду відсутні встановлені факти, які можуть ставити під сумнів безсторонність судді-доповідача, який, постановляючи 14 листопада 2024 року ухвалу, діяв згідно з вимогами ЦПК України. Аргументи заявниці щодо необхідності відводу цього судді від участі у розгляді її справи не є об`єктивно виправданими.
15.        З огляду на викладене колегія суддів вважає необґрунтованою заяву про відвід судді Верховного Суду Гудими Д. А. Тому відповідно до частини третьої статті 40 ЦПК України питання про його відвід слід передати на розгляд іншому судді, визначеному у порядку, встановленому частиною першою статті 33 ЦПК України.
Оцінивши аргументи заяви про відвід судді за суб`єктивним і об`єктивним критеріями визначення безсторонності суду, керуючись статтями 36, 37, 40, 260, 261 ЦПК України, Верховний Суд у складі колегії суддів Другої судової палати Касаційного цивільного суду
у х в а л и в :
1.               Визнати необґрунтованою заяву  ОСОБА_1 про відвід судді Другої судової палати Касаційного цивільного суду у складі Верховного Суду Гудими Д. А. від участі у розгляді справи № 146/680/24.
2.               Заяву ОСОБА_1 про відвід судді Другої судової палати Касаційного цивільного суду у складі Верховного Суду Гудими Д. А. від участі у розгляді справи № 146/680/24 передати для вирішення судді, визначеному у порядку, встановленому частиною першою статті 33 ЦПК України.
Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання й оскарженню не підлягає.
Судді 	 	Д. А. Гудима	
 	 	Є. В. Краснощоков	
 	 	П. І. Пархоменко