ВОСЬМИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
ПОСТАНОВА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

08 листопада 2024 року	Львів	Справа № 460/27538/23 пров. № А/857/24129/24	

Восьмий апеляційний адміністративний суд в складі колегії суддів:
головуючого судді:                                                  Носа С.П.;
суддів:                                                                      Кухтея Р.В., Шевчук С.М.;

розглянувши у порядку письмового провадження в м. Львові клопотання ОСОБА_1 про закриття апеляційного провадження у справі та апеляційну скаргу Вищої кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури на ухвалу Рівненського окружного адміністративного суду від 06 вересня 2024 року про повернення без розгляду клопотання та пояснень у справі № 460/27538/23 (суддя Дорошенко Н.О., м. Рівне) за адміністративним позовом ОСОБА_1 до  Кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури Рівненської області, третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору Вища кваліфікаційно-дисциплінарна комісія адвокатури про визнання протиправними та скасування рішень,-

                                                        В С Т А Н О В И В:          

У провадженні Рівненського окружного адміністративного суду перебуває справа №460/27538/23 за адміністративним позовом ОСОБА_1 до Кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури Рівненської області, третя особа, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору на стороні відповідача Вища кваліфікаційно-дисциплінарна комісія адвокатури, про визнання протиправними та скасування рішень.
04.09.2024 через підсистему "Електронний суд" системи ЄСІТС від Вищої кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури (далі – ВКДКА) надійшло клопотання (заява) про допуск представника ВКДКА в порядку самопредставництва до участі в судових засіданнях в режимі відеоконференції (вх.№45107/24), яке підписане ОСОБА_2 .
04.09.2024 ОСОБА_1 подала до суду заяву про відмову в допуску до участі у справі в порядку самопредставництва ОСОБА_2 через відсутність повного пакета документів для підтвердження повноважень представника.
05.09.2024 засобами поштового зв`язку від Вищої кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури надійшли письмові пояснення (вх.№45228/24), які підписані ОСОБА_2 .
Крім того, разом з письмовими поясненнями третя особа подала також заяву про залишення позовної заяви без розгляду, яка також підписана представником ВКДКА ОСОБА_2 .
Ухвалою Рівненського окружного адміністративного суду від 06 вересня 2024 року у адміністративній справі №460/27538/23 за адміністративним позовом ОСОБА_1 до Кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури Рівненської області, третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору на стороні відповідача Вища кваліфікаційно-дисциплінарна комісія адвокатури про визнання протиправними та скасування рішень клопотання ОСОБА_2 за вх.№45107/24 від 04.09.2024, а також пояснення ОСОБА_2 за вх.№45228/24 від 05.09.2024 та додані до них документи повернуто заявнику без розгляду.
Не погоджуючись з ухвалою суду першої інстанції, Вища кваліфікаційно-дисциплінарна комісія адвокатури звернулася з апеляційною скаргою, в якій просить скасувати ухвалу суду першої інстанції, а справу №460/27538/23 направити для продовження розгляду до суду першої інстанції. 
На підтвердження доводів апеляційної скарги апелянт вказує на те, що виписка з Єдиного державного реєстру юридичних осіб, фізічних осіб-підприємців та громадських формувань підтверджує повноваження ОСОБА_2 вчиняти дії від імені юридичної особи (ВКДКА), у тому числі підписувати договори тощо (підписант діє виключно в судах України без окремого доручення (самопредставництво) з усіма правами, обов`язками сторони, третьої особи, в т.ч. подання процесуальних документів, оскарження судових рішень, посвідчення копій. Однак, як вважає апелянт, суд першої інстанції проігнорував факт наявності повноважень у представника ВКДКА ОСОБА_2 та постановив оскаржувану ухвалу суду першої інстанції від 06.09.2024 року про повернення без розгляду клопотання ОСОБА_2 за вх. №45107/24 від 04.09.2024, а також пояснення за вх. №45228/24 від 05.09.2024 та додані до них документи.
ОСОБА_1 подала відзив на апеляційну скаргу ВКДКА, вважаючи, що ухвалу суду першої інстанції є законною та обґрунтованою, а доводи апеляційної скарги є безпідставними. Тому, з підстав, викладених у відзиві, просить апеляційну скаргу третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору на стороні відповідача Вищої кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури залишити без задоволення, а ухвалу суду першої інстанції - без змін.
Крім того, ОСОБА_1 у відзиві на апеляційну скаргу ВКДКА клопоче про закриття апеляційного провадження у справі №460/27538/23 за апеляційною скаргою Вищої кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури на ухвалу Рівненського окружного адміністративного суду від 06 вересня 2024 року про повернення без розгляду клопотання та пояснень у справі за адміністративним позовом ОСОБА_1 до  Кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури Рівненської області, третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору Вища кваліфікаційно-дисциплінарна комісія адвокатури про визнання протиправними та скасування рішень з підстав передбачених положенням п. 2 ч. 1 ст. 305 КАС України.
На підставі частини 2 статті 312 КАС України розгляд справи проводиться в порядку письмового провадження.
Перевіривши за наявними у справі матеріалами доводи, які викладені у апеляційній скарзі та клопотанні про закриття апеляційного провадження у справі №460/27538/23, правильність застосування судом першої інстанції норм матеріального та процесуального права і правової оцінки обставин, колегія суддів встановила наступне.
Частиною першою статті 55 КАС України встановлено, що сторона, третя особа в адміністративній справі, а також особа, якій законом надано право звертатися до суду в інтересах іншої особи, може брати участь у судовому процесі особисто (самопредставництво) та (або) через представника.
Юридична особа незалежно від порядку її створення, суб`єкт владних повноважень, який не є юридичною особою, беруть участь у справі через свого керівника, члена виконавчого органу, іншу особу, уповноважену діяти від її (його) імені відповідно до закону, статуту, положення, трудового договору (контракту) (самопредставництво юридичної особи, суб`єкта владних повноважень), або через представника (частина третя статті 55 КАС України).
Частина четверта статті 55 КАС України передбачає, що держава, Автономна Республіка Крим, територіальна громада беруть участь у справі через відповідний орган державної влади, орган влади Автономної Республіки Крим, орган місцевого самоврядування відповідно до його компетенції, від імені якого діє його керівник, інша уповноважена особа відповідно до закону, статуту, положення, трудового договору (контракту) (самопредставництво органу державної влади, органу влади Автономної Республіки Крим, органу місцевого самоврядування), або через представника.
Відповідно до частини першої статті 59 КАС України повноваження представників сторін та інших учасників справи мають бути підтверджені такими документами: 1) довіреністю фізичної або юридичної особи; 2) свідоцтвом про народження дитини або рішенням про призначення опікуном, піклувальником чи охоронцем спадкового майна.
Частиною четвертою цієї статті встановлено, що повноваження адвоката як представника підтверджуються одним з таких документів: 1) довіреністю; 2) ордером, виданим відповідно до Закону України «Про адвокатуру та адвокатську діяльність»; 3) дорученням органу (установи), уповноваженого законом на надання безоплатної правничої допомоги, виданим відповідно до Закону України «Про безоплатну правничу допомогу».
Отже, КАС України розмежовує такі юридичні категорії як "представництво" та "самопредставництво".
Водночас, самопредставництво юридичної особи - це право одноосібного виконавчого органу (керівника) чи голови (уповноваженого члена) колегіального виконавчого органу безпосередньо діяти від імені такої особи без довіреності, представляючи її інтереси в силу закону, статуту, положення.
Ураховуючи наведене, допуск особи до участі у справі та визнання належно вчиненими будь-яких інших з переліку передбачених статтею 44 КАС України процесуальних прав, можливий за умови сукупної наявності зазначених умов.
Отже, для визнання особи такою, що діє в порядку самопредставництва, необхідно, щоб у відповідному законі, статуті, положенні чи трудовому договорі (контракті) було чітко визначено її право діяти від імені такої юридичної особи (суб`єкта владних повноважень без права юридичної особи) без додаткового уповноваження (довіреності).
Статтею 82 Цивільного кодексу України визначено, що на юридичних осіб публічного права у цивільних відносинах поширюються положення цього Кодексу, якщо інше не встановлено законом.
Відповідно до частини першої статті 92 Цивільного кодексу України, юридична особа набуває цивільних прав та обов`язків і здійснює їх через свої органи, які діють відповідно до установчих документів та закону. Порядок створення органів юридичної особи встановлюється установчими документами та законом.
Згідно з частиною четвертою статті 87 Цивільного кодексу України юридична особа вважається створеною з дня її державної реєстрації.
Відносини, що виникають у сфері державної реєстрації, регулюються, окрім Цивільного кодексу України, і спеціальним законом, а саме Законом України "Про державну реєстрацію юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань".
Загальні засади державної реєстрації, а також її основні принципи визначені в статті 4 вказаного Закону. До них, зокрема, належать обов`язковість та публічність державної реєстрації в Єдиному державному реєстрі.
Частиною першою статті 7 Закону України "Про державну реєстрацію юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань" передбачено, що з метою забезпечення державних органів достовірною інформацією створено Єдиний державний реєстр юридичних осіб, фізичних осіб - підприємців та громадських формувань (далі - Єдиний державний реєстр, Реєстр).
Згідно із частиною третьою статті 9 Закону України "Про державну реєстрацію юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань", обов`язковому відображенню (реєстрації) в Єдиному державному реєстрі, з-поміж інших перелічених у цій статті відомостей, належать: відомості щодо керівників державних органів і органів місцевого самоврядування як юридичних осіб та осіб, які можуть вчиняти дії від імені юридичної особи, у тому числі: прізвище, ім`я, по батькові, дата народження, реєстраційний номер облікової картки платника податків або серія та номер паспорта.
Відповідно до пункту другого частини першої статті 1 вказаного Закону України "Про державну реєстрацію юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань", витяг з Єдиного державного реєстру юридичних осіб, фізичних осіб - підприємців та громадських формувань (далі - витяг) - документ у паперовій або електронній формі, що сформований програмним забезпеченням Єдиного державного реєстру юридичних осіб, фізичних осіб - підприємців та громадських формувань за зазначеним заявником критерієм пошуку та містить відомості з Єдиного державного реєстру юридичних осіб, фізичних осіб - підприємців та громадських формувань, які є актуальними на дату та час формування витягу або на дату та час, визначені у запиті, або інформацію про відсутність таких відомостей у цьому реєстрі.
Слід звернути увагу на пункт 13 частини другої статті 9 Закону України «Про державну реєстрацію юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань», який передбачає, що в Єдиному державному реєстрі юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань містяться відомості про юридичну особу, крім державних органів і органів місцевого самоврядування як юридичних осіб, зокрема, про керівника юридичної особи та про інших осіб (за наявності), які можуть вчиняти дії від імені юридичної особи, у тому числі підписувати договори, подавати документи для державної реєстрації тощо: прізвище, ім`я, по батькові, дата народження, реєстраційний номер облікової картки платника податків або серія та номер паспорта (для фізичних осіб, які мають відмітку в паспорті про право здійснювати платежі за серією та номером паспорта, інформація для здійснення зв`язку з керівником юридичної особи (телефон та/або адреса електронної пошти)), дані про наявність обмежень щодо представництва юридичної особи.
Статус документів та відомостей, внесених до Єдиного державного реєстру, закріплений статтею 10 Закону України "Про державну реєстрацію юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань", яка, зокрема, визначає, що якщо документи та відомості, що підлягають внесенню до Єдиного державного реєстру, внесені до нього, такі документи та відомості вважаються достовірними і можуть бути використані у спорі з третьою особою. Якщо відомості, що підлягають внесенню до Єдиного державного реєстру, не внесені до нього, вони не можуть бути використані у спорі з третьою особою, крім випадків, коли третя особа знала або могла знати ці відомості.
Отже, відсутність відповідного запису у реєстрі є належним і достатнім (достовірним) підтвердженням відсутності таких відомостей (інформації) для будь-якого державного органу, яким є і суд.
Велика Палата Верховного Суду в постанові від 02 липня 2020 року у справі № 9901/39/20 зазначила, що питання самопредставництва не закріплені в нормах Конституції України, але ці питання регламентовані положеннями відповідних кодексів, зокрема, частинами третьою та четвертою статті 55 КАС України. Також Велика Палата Верховного Суду зауважила, що з урахуванням положень статті 55 КАС України для визнання особи такою, що діє в порядку самопредставництва, необхідно, щоб у відповідному законі, статуті, положенні чи трудовому договорі (контракті) було чітко визначене її право діяти від імені такої юридичної особи (суб`єкта владних повноважень без права юридичної особи) без додаткового уповноваження.
Крім цього, Велика Палата Верховного Суду в ухвалі від 08 червня 2022 року у справі № 303/4297/20 аналізувала положення Цивільного процесуального кодексу України, які є аналогічними статтям 55, 59 КАС України, а також відповідним статтям, та указала, що «з 29 грудня 2019 року самопредставництво юридичної особи, органу державної влади, органу влади Автономної Республіки Крим, органу місцевого самоврядування (в адміністративному судочинстві - також суб`єкта владних повноважень, який не є юридичною особою) у цивільному, господарському й адміністративному судочинствах можуть здійснювати будь-які фізичні особи, уповноважені на це саме відповідно до закону, статуту, положення, трудового договору (контракту). У разі, якщо такого договору (контракту) у письмовій формі немає чи у ньому зафіксований неповний перелік трудових (посадових) обов`язків працівника (наприклад, є посилання на посадову інструкцію), то поряд із підтвердженням наявності трудових відносин, такий працівник подає відповідний документ юридичної особи (зокрема, посадову інструкцію), у якому визначений його обов`язок представляти інтереси цієї особи в суді (діяти за правилами її самопредставництва), а за наявності - також обмеження відповідних повноважень. Наявність або відсутність у ЄДР даних про такого працівника, який поряд із керівником має право вчиняти дії від імені юридичної особи, не впливає на обов`язок останньої підтвердити повноваження цього працівника діяти у судовому процесі на підставі закону, статуту, положення, трудового договору (контракту), зокрема обсяг цих повноважень».

Такий підхід Великої Палати Верховного Суду був підтриманий в постанові Касаційного адміністративного суду від 20 лютого 2024 року у справі № 420/16521/21.

З аналізу наведеного вбачається, що наявність певних обмежень щодо обсягу дій під час самопредставництва юридичної особи (наприклад, права на укладення мирової угоди, яке може бути зарезервоване виключно за керівником юридичної особи) не позбавляє можливості здійснювати самопредставництво юридичної особи належно уповноваженою особою (членом керівного органу чи працівником, якому статутом, положенням чи іншим нормативним (не разовим) документом надано постійне повноваження представляти юридичну особу у зовнішніх відносинах).

До такого висновку дійшов Верховний Суд у складі колегії суддів об`єднаної палати Касаційного адміністративного суду в постанові від 11 вересня 2024 року у справі № 440/14831/23.

Як установлено судом апеляційної інстанції та вбачається з матеріалів справи, подані клопотання Вищої кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури за вх. №45107/24 від 04.09.2024, а також пояснення за вх. №45228/24 від 05.09.2024 підписані посадовою особою ОСОБА_2 яка діє в порядку самопредставництва ВКДКА. На підтвердження повноважень ОСОБА_2 до поданого клопотання за вх. №45107/24 від 04.09.2024, пояснення за вх. №45228/24 від 05.09.2024 в суд першої інстанції, а також до матеріалів апеляційної скарги додано копію Виписки з Єдиного державного реєстру юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань.

Під час розгляду справи суд першої інстанції зазначив, що наявність або відсутність у ЄДР даних про такого працівника, який поряд із керівником має право вчиняти дії від імені юридичної особи, не впливає на обов`язок останньої підтвердити повноваження цього працівника діяти у судовому процесі на підставі закону, статуту, положення, трудового договору (контракту), зокрема обсяг цих повноважень.

Колегія суддів визнає такі висновки суду першої інстанції помилковими та звертає увагу на те, що в підтвердження повноважень ОСОБА_2 до поданого в суд першої інстанції клопотання за вх. №45107/24 від 04.09.2024, пояснення за вх. №45228/24 від 05.09.2024, а також до матеріалів апеляційної скарги надала копію витягу з Єдиного державного реєстру юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань, в якій зазначено, що ОСОБА_2 має повноваження вчиняти дії від імені юридичної особи, у тому числі підписувати договори тощо (підписант діє виключно в судах України без окремого доручення (самопредставництво) з усіма правами, обов`язками сторони, третьої особи, в т.ч. подання процесуальних документів, оскарження судових рішень, посвідчення копій (представник)) - представник.

В свою чергу, наданий представником третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору на стороні відповідача ВКДКА витяг з Єдиного державного реєстру юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань не був належним чином досліджений судом першої інстанції, що призвело до помилкового висновку про наявність підстав для повернення заявнику без розгляду клопотання ОСОБА_2 за вх.№45107/24 від 04.09.2024, а також пояснення за вх.№45228/24 від 05.09.2024 та додані до них документи.

Вказана правова позиція узгоджується з висновками викладеними у постанові Верховного Суду від 24 жовтня 2024 року у справі №480/9911/23.

З урахуванням викладеного, колегія суддів вважає, що наведені вище норми та обставини справи свідчать про достатність доказів на підтвердження повноважень ОСОБА_3 представляти Вищу кваліфікаційно-дисциплінарну комісію адвокатури в адміністративному судочинстві, підписувати процесуальні документи, зокрема клопотання, пояснення, а також апеляційну скаргу на ухвалу суду першої інстанції від 06 вересня 2024 року у цій справі в порядку самопредставництва.

Врахувавши викладені норми Кодексу адміністративного судочинства, ЗУ «Про "Про державну реєстрацію юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань", а також врахувавши висновки Верховного Суду викладені у його постановах щодо здійснення самопредставництва в адміністративному судочинстві, суд апеляційної інстанції приходить до висновку, що у задоволенні клопотання ОСОБА_1 про закриття апеляційного провадження у справі №460/27538/23 за апеляційною скаргою Вищої кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури на ухвалу Рівненського окружного адміністративного суду від 06 вересня 2024 року про повернення без розгляду клопотання та пояснень у справі за адміністративним позовом ОСОБА_1 до  Кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури Рівненської області, третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору Вища кваліфікаційно-дисциплінарна комісія адвокатури про визнання протиправними та скасування рішень з підстав передбачених положенням п. 2 ч. 1 ст. 305 КАС України слід відмовити, оскільки представник Вищої кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури Кудінова О.М. при поданні апеляційної скарги на ухвалу суду першої інстанції від 06 вересня 2024 року подала Витяг з Єдиного державного реєстру юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань, який підтверджує  повноваження вчиняти дії від імені юридичної особи, у тому числі підписувати договори тощо (підписант діє виключно в судах України без окремого доручення (самопредставництво) з усіма правами, обов`язками сторони, третьої особи, в т.ч. подання процесуальних документів, оскарження судових рішень, посвідчення копій.

За наведеного правового регулювання та обставин справи колегія суддів прийшла до висновку, що суд першої інстанції допустив порушення норм процесуального права, що призвело до постановлення незаконної ухвали.

Враховуючи вищезазначене, колегія суддів приходить до висновку, що апеляційну скаргу слід задовольнити, ухвалу суду першої інстанції від 06 вересня 2024 року скасувати та направити справу до суду першої інстанції для продовження розгляду.

Керуючись статтями 242, 294, 311, 312, 315, 320, 321, 322 Кодексу адміністративного судочинства України, суд,-

                                                   П О С Т А Н О В И В:

У задоволенні клопотання ОСОБА_1 про закриття апеляційного провадження у справі №460/27538/23 за апеляційною скаргою Вищої кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури на ухвалу Рівненського окружного адміністративного суду від 06 вересня 2024 року про повернення без розгляду клопотання та пояснень – відмовити.
Апеляційну скаргу Вищої кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури задовольнити. 
Ухвалу Рівненського окружного адміністративного суду від 06 вересня 2024 року про повернення без розгляду клопотання та пояснень у справі 460/27538/23 - скасувати.
Справу № 460/27538/23 направити для продовження розгляду до суду першої інстанції.
Постанова набирає законної сили з моменту проголошення та оскарженню не підлягає. 

Головуючий суддя	 	С. П. Нос 	
судді	 	Р. В. Кухтей 	
 	 	С. М. Шевчук