ШОСТИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД	
Справа № 580/7459/24                                                                   Суддя (судді) першої інстанції: Руденко А.В.

ПОСТАНОВА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

  23 жовтня 2024 року                                                                                            м. Київ

Шостий апеляційний адміністративний суд у складі колегії суддів:
          головуючий суддя                              Грибан І.О.
          судді:                                                  Беспалов О.О.
                                                            Ключкович В.Ю.

          розглянув у порядку письмового провадження апеляційну скаргу Товариства з обмеженою відповідальністю «Інтербудсервіс» на ухвалу Черкаського окружного адміністративного суду від 19 серпня 2024 року у справі за адміністративним позовом Товариства з обмеженою відповідальністю «Інтербудсервіс» до Головного управління Державної податкової служби у Черкаській області про визнання протиправними та скасування податкових повідомлень-рішень,

У С Т А Н О В И В :

          ТОВ «Інтербудсервіс» звернулося з позовом до Головного управління Державної податкової служби у Черкаській області, в якому просило суд:
- визнати протиправним та скасувати податкове повідомлення-рішення форми «Р» від 09.04.2024 № 4294/23-00-07-04-01 прийняте Головним Управлінням ДПС в Черкаській області, за яким збільшено суму грошового зобов`язання з податку на додану вартість із вироблених в Україні товарів (робіт, послуг) на два мільйони триста двадцять тисяч п`ятсот дев`яносто одна гривня 00 копійок, з яких 1 858 073 грн збільшення податкового зобов`язання та 464 518 грн штрафна (фінансова) санкція (штраф);
- визнати протиправним та скасувати податкове повідомлення-рішення форми «В4» від 09.04.2024 № 4295/23-00-07-04-01 прийняте Головним Управлінням ДПС в Черкаській області, за платежем податок на додану вартість із вироблених в Україні товарів (робіт, послуг), суми завищення від`ємного значення, що зараховуються до складу податкового кредиту наступного звітного (податкового) періоду в розмірі 156 183 грн;
- визнати протиправним та скасувати податкове повідомлення-рішення форми «Р» від 09.04.2024 № 4296/23-00-07-04-01 прийняте Головним Управлінням ДПС в Черкаській області, за яким збільшено суму грошового зобов`язання за платежем Податок на прибуток підприємств і організацій, що перебувають у державній власності на суму Один мільйон дев`ятсот тисяч сімсот п`ятнадцять гривень 00 копійок, я яких 1 812 830 грн збільшення податкового зобов`язання та 87 885 грн штрафна (фінансова) санкція (штраф).
          Ухвалою Черкаського окружного адміністративного суду від 19 серпня 2024 року позовну заяву разом із доданими до неї матеріалами повернуто позивачеві на підставі п. 1 ч. 4 ст. 169 КАС України.
          Не погоджуючись з ухвалою суду першої інстанції, позивач подав апеляційну скаргу, в якій просить оскаржувану ухвалу скасувати та направити справу до суду першої інстанції для продовження розгляду.
          За приписами ч. 2 ст. 312 Кодексу адміністративного судочинства України апеляційні скарги на ухвали суду першої інстанції, зазначені в пунктах 3, 5-7, 11, 14, 26 частини першої статті 294 цього Кодексу, розглядаються судом апеляційної інстанції без повідомлення учасників справи (в порядку письмового провадження).
Ухвалою Шостого апеляційного адміністративного суду від 27 серпня 2024 року відкрито апеляційне провадження у справі та встановлено строк для подачі відзиву на апеляційну скаргу, а також витребувано матеріали справи з суду першої інстанції, які надійшли 09 вересня 2024 року.
Відзив на апеляційну скаргу до суду не надходив, що не перешкоджає її розгляду по суті.
Ухвалою Шостого апеляційного адміністративного суду від 16 вересня 2024 року справу на підставі ч. 2 ст. 312 КАС України призначено до апеляційного розгляду у порядку письмового провадження.
          Перевіряючи законність та обґрунтованість оскаржуваної ухвали, колегія суддів виходить з наступного.
З матеріалів справи вбачається, що ухвалою Черкаського окружного адміністративного суду від 05 серпня 2024 року позовну заяву ТОВ «Інтербудсервіс» залишено без руху з наданням позивачеві десятиденного строку для усунення недоліків, а саме: сплати судового збору в сумі 49 454,98 грн.
Залишаючи позов без руху, суд першої інстанції виходив з того, що згідно змісту позовних вимог, позивачем було заявлено 3 вимоги майнового характеру, за подання яких має бути сплачений судовий збір, з урахуванням подання позовної заяви в електронній формі, у сумі 49 454,98 грн., з яких за позовні вимоги про оскарження:
- податкового повідомлення-рішення від 09.04.2024 №4294/23-00-07-04-01 сума судового збору становить - 24 224,00грн. (2 322 591,00 грн х 1,5% (але не менше 1 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб і не більше 10 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб) х 0,8);
- податкового повідомлення-рішення від 09.04.2024 №4295/23-00-07-04-01 сума судового збору становить - 22 808,58 грн. (1 900 715,00 грн х 1,5% (але не менше 1 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб і не більше 10 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб) х 0,8);
- податкового повідомлення-рішення від 09.04.2024 №4296/23-00-07-04-01 сума судового збору становить - 2 422,40 грн. (156 183,00 грн х 1,5% (але не менше 1 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб і не більше 10 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб) х 0,8).
14 серпня 2024 року до суду першої інстанції через підсистему «Електронний суд» надійшла заява ТОВ «Інтербудсервіс» про усунення недоліків позову на виконання вимог ухвали Черкаського окружного адміністративного суду від 05 серпня 2024 року, до якої долучено: платіжну інструкцію №6325 від 13 серпня 2024 року сумі 24 244,00 грн.
Вважаючи, що  у визначений судом строк позивач недоліки позовної заяви в повному обсязі не усунув,  Черкаський окружний адміністративний суд своєю ухвалою від 19 серпня 2024 року позовну заяву разом із доданими до неї матеріалами повернув позивачеві на підставі п. 1 ч. 4 ст. 169 КАС України.
Надаючи правову оцінку обставинам справи, колегія суддів зазначає наступне.
Згідно ч. 1 ст. 2 КАС України, завданням адміністративного судочинства є справедливе, неупереджене та своєчасне вирішення судом спорів у сфері публічно-правових відносин з метою ефективного захисту прав, свобод та інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб від порушень з боку суб`єктів владних повноважень.
У відповідності до частини першої статті 5 КАС України кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до адміністративного суду, якщо вважає, що рішенням, дією чи бездіяльністю суб`єкта владних повноважень порушені її права, свободи або законні інтереси, і просити про їх захист визначеним законом шляхом.
Стаття 171 КАС України передбачає, що суддя після одержання позовної заяви з`ясовує, чи: 1) подана позовна заява особою, яка має адміністративну процесуальну дієздатність; 2) має представник належні повноваження (якщо позовну заяву подано представником); 3) відповідає позовна заява вимогам, встановленим статтями 160, 161, 172 цього Кодексу; 4) належить позовну заяву розглядати за правилами адміністративного судочинства і чи подано позовну заяву з дотриманням правил підсудності; 5) позов подано у строк, установлений законом (якщо позов подано з пропущенням встановленого законом строку звернення до суду, то чи достатньо підстав для визнання причин пропуску строку звернення до суду поважними); 6) немає інших підстав для залишення позовної заяви без руху, повернення позовної заяви або відмови у відкритті провадження в адміністративній справі, встановлених цим Кодексом.
Згідно з частиною 2 статті 171 КАС України суддя відкриває провадження в адміністративній справі на підставі позовної заяви, якщо відсутні підстави для залишення позовної заяви без руху, її повернення чи відмови у відкритті провадження у справі.
Відповідно до ч. 1 ст. 169 Кодексу адміністративного судочинства України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, встановлених статтями 160, 161 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня подання позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.
Згідно з ч. 3 ст. 161 КАС України до позовної заяви додається документ про сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі або документи, які підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.
Відповідно до п. 1 ч. 4 ст. 169 КАС України позовна заява повертається позивачеві, якщо позивач не усунув недоліки позовної заяви, яку залишено без руху, у встановлений судом строк.
Як встановлено судовим розглядом, підставою повернення адміністративного позову ТОВ «Інтербудсервіс» стали висновки суду першої інстанції про не усунення позивачем недоліків адміністративного позову, оскільки позивачем надано підтвердження сплати судового збору у розмірі 24244 грн., що є меншим, ніж визначено ухвалою Черкаського окружного адміністративного суду від 05 серпня 2024 року про залишення позовної заяви без руху.
Таким чином, спірним питання у даному випадку є безпосередній розмір судового збору, що підлягав сплаті за подання даної позовної заяви ТОВ «Інтербудсервіс».
Питання щодо справляння судового збору, платників, об`єкти та розміри ставок судового збору, порядок сплати, звільнення від сплати та повернення судового збору визначені Законом України «Про судовий збір».
Відповідно до ч. 1 ст. 4 Закону України «Про судовий збір» судовий збір справляється у відповідному розмірі від прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду, - у відсотковому співвідношенні до ціни позову та у фіксованому розмірі.
Відповідно до пп. 1 п. 3 ч. 2 ст. 4 Закону України «Про судовий збір» за подання до адміністративного суду адміністративного позову майнового характеру, який подано юридичною особою, суб`єктом владних повноважень, ставка судового збору становить 1,5 відсотка ціни позову, але не менше 1 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб і не більше 10 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.
Разом з тим, а ні Закон України «Про судовий збір», а ні Кодекс адміністративного судочинства України не містять визначення «ціни позву».Втім таке визначення наведено Цивільному процесуальному кодексі України Господарському процесуальному кодексі України. 
Так, відповідно до ч.1 ст. 176 ЦПК України, ц  : зокрема: 1)   про стягнення грошових коштів - сумою, яка стягується, чи оспорюваною сумою за виконавчим чи іншим документом, за яким стягнення провадиться у безспірному (безакцептному) порядку;10) у позовах, що складаються з кількох самостійних вимог, - загальною сумою всіх вимог.
Аналогічне визначення міститься і в ч.1 ст. 163 ГПК України: «Ціна позову визначається:
1) у позовах про стягнення грошових коштів - сумою, яка стягується, або сумою, оспорюваною за виконавчим чи іншим документом, за яким стягнення провадиться у безспірному (безакцептному) порядку;
2) у позовах про визнання права власності на майно або його витребування - вартістю майна;
3) у позовах, які складаються з кількох самостійних вимог, - загальною сумою всіх вимог.».
Як вбачається зі змісту позовної заяви, позивач звернувся з вимогами про скасування: податково повідомлення рішення від 09.04.2024 № 4294/23-00-07-04-01 на суму 2 322 591,00 грн; податкового повідомлення рішення від 09.04.2024 № 4295/23-00-07-04 на суму 1 900 715,00 грн; податкового повідомлення рішення від 09.04.2024 № 4296/23-00-07-04-01 на суму 156 183,00 грн., тобто 3 вимоги майнового характеру.
Оскільки, законодавець, відповідно до наведених вище правових норм визначає ціну позову як загальну суму всіх заявлених вимог, тобто сумарно в грошовому виразі, то ціною даного позову є 4 379 489,00 грн. (2 322 591, 00 грн. +1 900 715,00грн. +156183,00 грн.).
Згідно зі ст. 7 Закону України «Про Державний бюджет України на 2024 рік» установлено у 2024 році прожитковий мінімум для працездатних осіб з 1 січня 2024 складає 3028 гривень.
Таким чином, судовий збір від ціни позову 4 379 489, 00 грн.(4379489,00 х 1,5% = 65692,33), з урахуванням обмеження 10 розмірами прожиткового мінімуму для працездатних осіб, згідно з пп. 1 п. 3 ч. 2 ст. 4 Закону України «Про судовий збір», становить -  30 280 грн.
Крім того, колегія суддів зазначає, що позовну заяву подано через підсистему «Електронний суд», у зв`язку з чим до обрахунку судового збору, згідно з ч. 3 ст. 4 Закону України «Про судовий збір», застосовується коефіцієнт 0,8 для пониження відповідного розміру ставки судового збору.
          Таким чином, колегія суддів зазначає, що остаточний розмір судового збору, який підлягав сплаті ТОВ «Інтербудсервіс» при поданні даного позову становив 24224 грн. (30280грн. х 0,8 = 24224 грн.).
Як встановлено судом апеляційної інстанції, на виконання вимог ухвали Черкаського окружного адміністративного суду від 05 серпня 2024 року про залишення позовної заяви без руху позивачем  надано квитанцію від 13.08.2024 №6325 про сплату судового збору у розмірі 24244 грн.
Отже, судовий збір сплачено в повному обсязі. Разом з тим, застосування  судом першої інстанції розрахунку ставки судового збору , виходячи з розміру 1,5% (але не менше 1 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб і не більше 10 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб) х 0,8) від суми кожної з позовних вимог, а не від ціни позову, колегія суддів вважає помилковим та необґрунтованим.
За наведених обставин колегія суддів зазначає, що позивачем вимоги ухвали Черкаського окружного адміністративного суду від 05 серпня 2024 року про залишення позовної заяви без руху були виконані, недоліки позовної заяви усунені у визначений судом строк, докази сплати судового збору у належному розмірі надані, а отже перешкоди для відкриття провадження у справі були відсутні.
Таким чином, колегія суддів дійшла висновку, що при прийнятті оскаржуваної ухвали суд першої інстанції дійшов помилкового висновку про наявність підстав для повернення позовної заяви, з огляду на це ухвала суду підлягає скасуванню із направленням справи до суду першої інстанції для продовження розгляду.
Відповідно до ст. 320 КАС України підставами для скасування ухвали суду, яка перешкоджає подальшому провадженню у справі, і направлення справи для продовження розгляду до суду першої інстанції є: 1) неповне з`ясування судом обставин, що мають значення для справи; 2) недоведеність обставин, що мають значення для справи, які суд першої інстанції визнав встановленими; 3) невідповідність висновків суду обставинам справи; 4) неправильне застосування норм матеріального права чи порушення норм процесуального права, які призвели до неправильного вирішення питання.
          Керуючись ст. ст. 243, 311, 312, 315, 320, 321, 322, 325, 328 - 331 КАС України, суд -

П О С Т А Н О В И В:

          Апеляційну скаргу Товариства з обмеженою відповідальністю «Інтербудсервіс» задовольнити.
          Ухвалу Черкаського окружного адміністративного суду від 19 серпня 2024 року про повернення позовної заяви скасувати, а справу та направити до суду першої інстанції для продовження розгляду.
          Постанова набирає законної сили з дати її прийняття та може бути оскаржена до Верховного Суду в порядку і строки, визначені статтями 328, 329 КАС України.

          Головуючий суддя                                                            І.О. Грибан

          Судді:                                                                                О.О. Беспалов

                                                                                          В.Ю. Ключкович

          (повний текст постанови складено 23.10.2024р.)