УХВАЛА

16 жовтня 2024 року  
м. Київ
справа №560/3797/24
адміністративне провадження №К/990/36641/24
Верховний Суд у складі колегії суддів Касаційного адміністративного суду: 
судді-доповідача - Уханенка С.А.,
суддів: Кашпур О.В.,  Єресько Л.О., 
перевірив касаційну скаргу ОСОБА_1 на ухвалу Хмельницького окружного адміністративного суду від 31 травня 2024 року та постанову Сьомого апеляційного адміністративного суду від 19 серпня 2024 року у справі за адміністративним позовом ОСОБА_1 до військової частини НОМЕР_1 Міністерства оборони України про визнання бездіяльності протиправною та зобов`язання вчинити дії,
В С Т А Н О В И В:
В березні 2024 року ОСОБА_1 звернулась до Хмельницького окружного адміністративного суду з позовом до військової частини НОМЕР_1 Міністерства оборони України, в якому просила суд:
- визнати протиправною бездіяльність військової частини НОМЕР_1 Міністерства оборони України щодо ненарахування та невиплати ОСОБА_1 індексації грошового забезпечення за період з 01 січня 2016 року по 28 лютого 2018 року включно.
- зобов`язати військову частину НОМЕР_1 Міністерства оборони нарахувати та виплатити ОСОБА_1 індексацію грошового забезпечення за період з 01 січня 2016 року по 28 лютого 2018 року включно з встановленням для обчислення індексації місяця підвищення (базового місяця) місяць останнього збільшення тарифної ставки (посадового окладу) - січень 2008.
Ухвалою від 19 березня 2024 року суд відкрив провадження в цій справі та призначив її до розгляду в порядку спрощеного провадження без повідомлення (виклику) осіб.
Ухвалою суду від 28 травня 2024 року позовну заяву залишено без руху. Вказано, що недоліки можуть бути усунуті шляхом подання до суду заяви про поновлення строку звернення до адміністративного суду з даним позовом з доказами поважності причин пропуску строку.
Ухвалою Хмельницького окружного адміністративного суду від 31 травня 2024 року позовну заяву залишено без розгляду.
Постановою Сьомого апеляційного адміністративного суду від 19 серпня 2024 року апеляційну скаргу ОСОБА_1 залишено без задоволення, а ухвалу Хмельницького окружного адміністративного суду від 31 травня 2024 року - без змін.
16 вересня 2024 року засобами поштового зв`язку позивач надіслала до Верховного Суду касаційну скаргу на ухвалу Хмельницького окружного адміністративного суду від 31 травня 2024 року та постанову Сьомого апеляційного адміністративного суду від 19 серпня 2024 року у цій справі. 
Заявник касаційної скарги, посилаючись на порушення судами норм процесуального права, просить скасувати рішення судів попередніх інстанцій, а справу направити до суду першої інстанції для продовження розгляду.
Предметом касаційного оскарження є судове рішення щодо залишення позовної заяви без розгляду.
Відповідно до частини другої статті 328 Кодексу адміністративного судочинства України (далі - КАС України) у касаційному порядку можуть бути оскаржені ухвали суду першої інстанції про забезпечення позову, заміну заходу забезпечення позову, ухвали, зазначені у  пунктах 3,  4,  12,  13,  17,  20  частини першої статті 294 цього Кодексу, після їх перегляду в апеляційному порядку.
Отже, ухвала суду першої інстанції про залишення позовної заяви без розгляду після перегляду її судом апеляційної інстанції, може бути оскаржена в суді касаційної інстанції. 
За правилами абзацу 2 частини четвертої  статті 328 КАС України підставами касаційного оскарження судових рішень, зазначених у частинах другій і третій цієї статті, є неправильне застосування судом норм матеріального права чи порушення норм процесуального права. 
Перевіряючи зміст оскаржуваних судових рішень та доводи касаційної скарги, Верховним Судом встановлено, що позивач оскаржує ухвалу суду першої інстанції, залишеної без змін постановою суду апеляційної інстанції, про залишення позовної заяви без розгляду з підстав пункту 7 частини першої статті 240 КАС України, оскільки, як зазначили суди попередніх інстанцій, з дня отримання позивачем наказу про звільнення від 12 грудня 2022 року №237, впродовж трьох місяців, (а з врахуванням строку дії такого карантину - з 01 липня 2023 року) відповідно до статті 233 Кодексу законів про працю України (далі - КЗпП України) розпочався перебіг строку звернення позивача до суду з цим позовом, проте позивач з позовною заявою звернулася до суду 15 березня 2024 року. Таким чином суди дійшли висновку, що позивач пропустила тримісячний строк звернення до суду.
Водночас автор касаційної скарги зазначає, що частиною другою статті 233 КЗпП України, в редакції, чинній на час виникнення та припинення спірних правовідносин щодо невиплати позивачу індексації грошового забезпечення за період з 01 січня 2016 року по 28 лютого 2018 року, було встановлено, що у разі порушення законодавства про оплату праці працівник має право звернутися до суду з позовом про стягнення належної йому заробітної плати без обмеження будь-яким строком, проте внаслідок набрання чинності Законом України від 01 липня 2022 року № 2352-ІХ «Про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо оптимізації трудових відносин» (далі - Закон № 2352) зазнало змін правове регулювання правовідносин, які виникли з питань стягнення заробітної плати, зокрема, як вказує скаржник, з 19 липня 2022 року в КЗпП України відсутня норма, яка б передбачала право працівника на звернення до суду з позовом про стягнення належної йому заробітної плати, у разі порушення законодавства про оплату, без обмеження будь-яким строком.
Скаржник вказує, що статтею 233 КЗпП України в редакції, чинній з 19 липня 2022 року, окремо взагалі не врегульовує питання щодо строку звернення до суду працівника з позовом про стягнення заробітної плати, у разі порушення законодавства про оплату праці, натомість, частиною першою статті 233 КЗпП України в редакції, чинній з 19 липня 2022 року, встановлений загальний строк звернення до суду з заявою про вирішення трудового спору, який становить три місяця з дня, коли працівник дізнався або повинен був дізнатися про порушення свого права.
Скаржник зазначає, що при вирішенні питання щодо дотримання строку звернення до суду має застосовуватися норма частини другої статті 233 КЗпП України, в редакції до внесення змін Законом № 2352, що була чинною на час виникнення і припинення спірних правовідносин і передбачала, що у разі порушення законодавства про оплату праці працівник має право звернутися до суду з позовом про стягнення належної йому заробітної плати без обмеження будь-яким строком, тому, на думку скаржника, строки позовної давності для звернення до адміністративного суду із цим позовом позивачем не пропущені.
Отже, підставою відкриття касаційного провадження є правильність застосування судами попередніх інстанцій норм процесуального права, зокрема, правильності застосування положень пункту 7 частини 1 статті 240 КАС України щодо повернення позовної заяви без розгляду через порушення строків звернення до суду та статті 233 КЗпП України.
Касаційна скарга за формою та змістом відповідає вимогам статті 330 КАС України, підстави для її  повернення чи відмови у відкритті касаційного провадження відсутні.
Керуючись статтями 248, 330, 334 КАС України, Суд
У Х В А Л И В:
1. Відкрити касаційне провадження за касаційною скаргою ОСОБА_1 на ухвалу Хмельницького окружного адміністративного суду від 31 травня 2024 року та постанову Сьомого апеляційного адміністративного суду від 19 серпня 2024 року у справі за адміністративним позовом ОСОБА_1 до військової частини НОМЕР_1 Міністерства оборони України про визнання бездіяльності протиправною та зобов`язання вчинити дії.
2. Витребувати справу № 560/3797/24 із Хмельницького окружного адміністративного суду.
3. Копію ухвали направити заявнику за допомогою підсистеми ЄСІТС "Електронний кабінет", а у разі його відсутності - засобами поштового зв`язку.
4. Іншим учасникам справи копію цієї ухвали разом із копією касаційної скарги та доданих до неї матеріалів надіслати через підсистему "Електронний суд" у вигляді електронних документів до їхніх електронних кабінетів, якщо ці учасники внесені до цієї автоматизованої системи. В іншому випадку, документи надсилаються цим учасникам засобами поштового зв`язку.
5. Установити десятиденний строк з дня отримання копії цієї ухвали для подання відзиву на касаційну скаргу та роз`яснити, що до відзиву додаються докази надсилання (надання) його копій та доданих до нього документів іншим учасникам справи.
Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання та оскарженню не підлягає.
Суддя-доповідач:                                                                                 С.А. Уханенко
Судді:                                                                                                    О.В. Кашпур
                                                                                                    Л.О. Єресько