ВОСЬМИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД

ПОСТАНОВА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

05 грудня 2024 року	Львів	Справа № 460/3964/24 пров. № А/857/20294/24	

Восьмий апеляційний адміністративний суд у складі колегії:
головуючого судді:                                        Затолочного В.С.,
суддів:                                                  Гудима Л.Я., Качмара В.Я.,
розглянувши у порядку письмового провадження апеляційну скаргу ОСОБА_1 на рішення Рівненського окружного адміністративного суду від 23 липня 2024 року у справі № 460/3964/24 за адміністративним позовом ОСОБА_1 до Головного управління Державної служби України з надзвичайних ситуацій у Рівненській області про визнання дії та бездіяльності протиправними (справа за апеляційною скаргою сформована у змішаній (письмовій та електронній) формі, рішення суду першої інстанції ухвалене суддею Щербаковим В.В. у м. Рівне у письмовому провадженні в порядку спрощеного позовного провадження (без виклику учасників справи)), -

ВСТАНОВИВ:

ОСОБА_1 (далі також – ОСОБА_1 , позивач) звернувся до суду із адміністративним позовом до Головного управління Державної служби України з надзвичайних ситуацій у Рівненській області (далі також – ГУ ДСНС, відповідач), в якому просив суд:
- визнати протиправним дії ГУ ДСНС щодо видачі довідки про розмір грошового забезпечення ОСОБА_1 від 21.08.2023р № 02-242д/08 не відповідно до вимог статей 43 і 63 Закону України від 9 квітня 1992 року № 2262-ХІІ «Про пенсійне забезпечення осіб, звільнений з військової служби, та деяких інших осіб» (далі також - Закон № 2262-ХІІ) з врахуванням положень постанови Кабінету Міністрів України від 30 серпня 2017 р. № 704 «Про грошове забезпечення військовослужбовців, осіб рядового і начальницького складу та деяких інших осіб» (далі також – Постанова № 704), чинної в редакції станом на 01.02.2023 року, із визначенням посадового окладу і окладу за звання шляхом множення розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого на 1 січня календарного року Законом України від 3 листопада 2022 року № 2710-ІХ «Про Державний бюджет України на 2023 рік» (далі також – Закон № 2710-ІХ), (але не менше 50 відсотків розміру мінімальної заробітної плати, встановленого законом) на відповідний тарифний коефіцієнт згідно з додатками 1, 6, 12, 13, 14 до Постанови № 704 з обов`язковим зазначенням відомостей про розміри щомісячних видів грошового забезпечення (надбавок, доплат, підвищень) та премії (у відсотках посадового окладу за відповідними тарифними розрядами встановлених наказом Державної служби України з надзвичайних ситуацій від 13.01.2023 № НС-35 «Про окремі питання грошового забезпечення осіб рядового і начальницького складу служби цивільного захисту у 2023 році» (далі також - Наказ), для проведення перерахунку основного розміру пенсії з 1 лютого 2023 року за останньою штатною посадою на момент звільнення;
- зобов`язати ГУ ДСНС підготувати та надати до Головного управління Пенсійного фонду України в Рівненській області (далі також – ГУ ПФУ) оновлену довідку про розмір мого грошового забезпечення станом на 01.02.2023 року у відповідності до вимог статей 43 і 63 Закону України № 2262-ХІІ з врахуванням положень Постанови № 704, чинної в редакції станом на 01.02.2023 року, із визначенням посадового окладу і окладу за звання шляхом множення розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого на 1 січня календарного року Законом № 2710-ІХ, (але не менше 50 відсотків розміру мінімальної заробітної плати, встановленого законом) на відповідний тарифний коефіцієнт згідно з додатками 1, 6, 12, 13, 14 до Постанови № 704 з обов`язковим зазначенням відомостей про розміри щомісячних видів грошового забезпечення (надбавок, доплат, підвищень) та премії (у відсотках посадового окладу за відповідними тарифними розрядами встановлених Наказом надбавки за особливості проходження служби у розмірі 50 % посадового окладу та премії у розмірі 170 %, для проведення перерахунку основного розміру пенсії з 1 лютого 2023 року за останньою штатною посадою на момент звільнення.
Рішенням Рівненського окружного адміністративного суду від 23 липня 2024 року відмовлено в задоволенні адміністративного позову.
Не погодившись із вказаним рішенням, його оскаржив позивач, оскільки вважає таке безпідставним та необґрунтованим, просить оскаржуване рішення скасувати та прийняти нове рішення, яким задовольнити позовні вимоги в повному обсязі.
Свою апеляційну скаргу мотивує тим, що при підготовці довідки про розмір грошового забезпечення, що враховується для перерахунку пенсій відповідач неправомірно вказав занижений розмір премії в розмірі 86%, а не 170 %.
Також просить збільшити позовну вимогу щодо включення в довідку про розмір грошового забезпечення станом на 01.02.2023 надбавки за присвоєну класу кваліфікації «майстер» - 7% від розміру посадового окладу для проведення перерахунку основного розміру пенсії з 1 лютого 2023 року.
Відповідач не скористався правом подання відзиву на апеляційну скаргу. Відповідно до частини четвертої статті 304 Кодексу адміністративного судочинства України (далі також - КАС України) відсутність відзиву не перешкоджає перегляду рішення суду першої інстанції.
У відповідності до вимог частини першої статті 308 КАС України суд апеляційної інстанції переглядає справу за наявними у ній і додатково поданими доказами та перевіряє законність і обґрунтованість рішення суду першої інстанції в межах доводів та вимог апеляційної скарги.
Враховуючи те, що апеляційну скаргу подано на рішення суду першої інстанції, ухвалене в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін, суд апеляційної інстанції вважає за можливе розглядати справу в порядку письмового провадження за наявними у справі матеріалами відповідно до статті 311 КАС України.
Заслухавши доповідь судді-доповідача, дослідивши обставини справи та доводи апеляційної скарги, колегія суддів приходить до висновку про те, що апеляційна скарга підлягає задоволенню з наступних підстав.
Судом першої інстанції встановлено та підтверджується матеріалами справи, що ОСОБА_1 перебуває на обліку в ГУ ПФУ та отримує пенсію за вислугу років відповідно до Закону № 2262-ХІІ.
11.05.2023 позивач звернувся до відповідача із заявою, в якій просив підготувати та направити до ГУ ПФУ, оновлену довідки про розмір грошового забезпечення станом на 01.02.2023, 01.01.2021 та 01.01.2022, із зазначенням відомостей про розміри посадового окладу, окладу за військове звання, визначених шляхом множення розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року, на відповідний тарифний коефіцієнт, а також з обов`язковим зазначенням щомісячних додаткових видів грошового забезпечення та премії, для проведення перерахунку основного розміру пенсії.
Листом від 24.05.2023 відповідач у задоволенні вказаної заяви відмовив, посилаючись на відсутність правових підстав для складання нової довідки.
Не погоджуючись з відмовою відповідача щодо оформлення та надання довідки про розмір грошового забезпечення станом на 01.01.2023 за посадою (рівнозначною/аналогічною), яку позивач займав на момент звільнення, останній звернувся до суду з позовом.
Рішенням Рівненського окружного адміністративного суду від 08 серпня 2023 року у справі № 460/13646/23 зобов`язано ГУ ДСНС підготувати та надати до ГУ ПФУ оновлену довідку про розмір грошового забезпечення ОСОБА_1 станом на 01.01.2023, відповідно до вимог статті 43 Закону № 2262-ХІІ, положень Постанови № 704 чинної в редакції станом на 01.02.2023, із обов`язковим зазначенням відомостей про розміри щомісячних додаткових видів грошового забезпечення (надбавки, доплати, підвищення) та премії, для здійснення обчислення та перерахунку з 01.02.2023 основного розміру пенсії.
На виконання вказаного рішення суду ГУ ДСНС підготовлено довідку від 21.08.2023 № 02-242д/08 про розмір грошового забезпечення ОСОБА_1 станом на 01.01.2023, в якій зазначено наступні складові грошового забезпечення:
посадовий оклад 10740,00 грн.;
оклад за військовим (спеціальним) званням 2250,00 грн;
надбавка за вислугу років 50% - 6495,00 грн;
надбавка за особливості проходження служби 50% - 9742,50 грн;
надбавка за службу в умовах режимних обмежень 15% - 1611,00 грн;
премія 86% - 9236,40 грн.
Всього грошове забезпечення для обчислення пенсії 40074,900 грн.
Позивач вважає, що при підготовці довідки відповідач вказав занижений розмір премії в розмірі 86%, в той час як премія повинна бути в розмірі 170%, а тому звернувся до суду із цим позовом.
Приймаючи оскаржуване рішення суд першої інстанції дійшов висновку, що викладені в позовній заяві доводи позивача спростовані відповідачем, є необґрунтованими та суперечать положенням діючого законодавства, що регулюють спірні відносини.
Переглянувши справу за наявними у ній доказами, перевіривши законність та обґрунтованість ухвали та рішення суду першої інстанції в межах доводів та вимог апеляційної скарги, суд апеляційної інстанції приходить до висновку, що апеляційну скаргу слід задовольнити частково.
Відповідно до частини першої статті 2 КАС України завданням адміністративного судочинства є справедливе, неупереджене та своєчасне вирішення судом спорів у сфері публічно-правових відносин з метою ефективного захисту прав, свобод та інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб від порушень з боку суб`єктів владних повноважень.
Реалізація порушеного чи оспорюваного права відбувається шляхом пред`явлення позову у формі позовної заяви до суду першої інстанції.
Відповідно до частини другої статті 55 Конституції України кожному гарантується право на оскарження в суді рішень, дій чи бездіяльності органів державної влади, органів місцевого самоврядування, посадових і службових осіб.
Для реалізації конституційного права на оскарження рішень, дій чи бездіяльності вказаних суб`єктів у сфері управлінської діяльності в Україні створено систему адміністративних судів.
Порядок здійснення судочинства в адміністративних судах визначає КАС України, частиною першою статті 5 якого визначено, що кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до адміністративного суду за захистом, якщо вважає, що рішенням, дією чи бездіяльністю суб`єкта владних повноважень порушені її права, свободи або законні інтереси.
Частинами першою та другою статті 160 КАС України встановлено, що у позовній заяві позивач викладає свої вимоги щодо предмета спору та їх обґрунтування. Позовна заява подається в письмовій формі позивачем або особою, якій законом надано право звертатися до суду в інтересах інших осіб.
Суддя відкриває провадження в адміністративній справі на підставі позовної заяви, якщо відсутні підстави для залишення позовної заяви без руху, її повернення чи відмови у відкритті провадження у справі (частина друга статті 171 КАС України).
Відповідно до частини першої статті 47 КАС України, крім прав та обов`язків, визначених у статті 44 цього Кодексу, позивач має право на будь-якій стадії судового процесу відмовитися від позову. Позивач має право змінити предмет або підстави позову, збільшити або зменшити розмір позовних вимог шляхом подання письмової заяви до закінчення підготовчого засідання або не пізніше ніж за п`ять днів до першого судового засідання, якщо справа розглядається в порядку спрощеного позовного провадження.
За правилами статті 166 КАС України при розгляді справи судом учасники справи викладають свої вимоги, заперечення, аргументи, пояснення, міркування тощо щодо процесуальних питань у заявах та клопотаннях, а також запереченнях проти заяв і клопотань. Заяви, клопотання і заперечення подаються в письмовій або усній формі. У випадках, визначених цим Кодексом, заяви і клопотання подаються тільки в письмовій формі. Заяви, клопотання і заперечення подаються та розглядаються в порядку, встановленому цим Кодексом. У випадках, коли цим Кодексом такий порядок не встановлений, він встановлюється судом.
Предметом позову є матеріально-правові вимоги позивача до відповідача, відповідно до яких суд має ухвалити рішення, а підставою позову обставини, якими позивач обґрунтовує свої вимоги, які складаються із фактів, що тягнуть за собою певні правові наслідки: зміну чи припинення правовідносин.
Розміром позову є кількісна характеристика позовних вимог. Отже, збільшення або зменшення розміру позовних вимог може відбутися шляхом зміни кількісних характеристик позовних вимог, але в межах спірних правовідносин.
Водночас предмет позову кореспондує із способами судового захисту права (змістом позову), які визначені статтею 5 КАС України, а тому зміна предмета позову означає зміну вимоги, що свідчить про обрання позивачем іншого, на відміну від первісно обраного, способу захисту порушеного права або його доповнення, у межах спірних правовідносин.
При цьому, під зміною предмета позову слід розуміти зміну матеріальної вимоги, з якою позивач звернувся до відповідача, а зміна підстав позову - це зміна обставин, на яких ґрунтується вимога позивача. Зміна предмету або підстав позову може відбуватися лише у межах спірних правовідносин. Одночасна зміна і предмета, і підстав позову не допускається. Наслідком розгляду заяви, зміст якої свідчить про одночасну зміну предмета і підстав позову є повернення такої заяви та розгляд раніше заявлених позовних вимог, якщо позивач не відмовляється від позову.
Подання такої заяви не повинно призводити до заявлення по суті нового адміністративного позову.
Проаналізувавши наведені процесуальні норми, суд апеляційної інстанції зазначає, що після відкриття провадження у справі за предметом позову, визначеним прохальною частиною позовної заяви, позивач має право змінити предмет або підстави позову, збільшити або зменшити розмір позовних вимог, подавши відповідну заяву. При цьому, норми КАС України дозволяють позивачу скористатись таким правом до закінчення підготовчого засідання або не пізніше ніж за п`ять днів до першого судового засідання, якщо справа розглядається в порядку спрощеного позовного провадження.
Аналізуючи такі доводи позивача, суд апеляційної інстанції зауважує, що під предметом позову розуміється певна матеріально-правова вимога позивача до відповідача, стосовно якої позивач просить прийняти судове рішення. Підставами позову є ті обставини, якими позивач обґрунтовує свої вимоги щодо захисту права та охоронюваного законом інтересу.
В адміністративному судочинстві діє принцип диспозитивності, який покладає на суд обов`язок вирішувати лише ті питання, про вирішення яких його просять сторони у справі (учасники спірних правовідносин). Під час розгляду справи суд зв`язаний предметом і обсягом заявлених позивачем вимог.
Вказаний принцип знайшов своє відображення у частині другій статті 9 КАС України, в якій вказано, що суд розглядає адміністративні справи не інакше як за позовною заявою, поданою відповідно до цього Кодексу, і не може виходити за межі позовних вимог. Цей принцип також передбачає, що особа, яка бере участь у справі, розпоряджається своїми правами щодо предмета спору на власний розсуд. Формування змісту та обсягу позовних вимог є диспозитивним правом позивача.
Так, позивач звернувся до суду з адміністративним позовом з метою реалізації права на перерахунок основного розміру пенсії з врахуванням положень постанови № 704, відповідно до якої розмір грошового забезпечення, складається з посадового окладу, окладу за військовим (спеціальним) званням, щомісячних (підвищення посадового окладу, надбавки, доплати, винагороди, які мають постійний характер, премії) та одноразових додаткових видів грошового забезпечення, зокрема надбавки за особливості проходження служби у розмірі 50 % посадового окладу та премії у розмірі 170 %.
Разом з тим, позивач не звертався до суду першої інстанції з вимогою про включення в довідку про розмір грошового забезпечення станом на 01.02.2023 року надбавки за присвоєну класу кваліфікації «майстер» - 7% від розміру посадового окладу для проведення перерахунку основного розміру пенсії з 1 лютого 2023 року.
Таким чином, враховуючи те, що прохання про збільшення розміру позовних вимог подана викладене в апеляційній скарзі, то позивачем пропущено строк, що визначений частиною першою статті 47 КАС України.
Надаючи правову оцінку обставинам справи та доводам апелянта, колегія суддів зазначає наступне.
Згідно із положеннями частини другої статті 19 Конституції України, органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України. Правовий порядок в Україні ґрунтується на засадах, відповідно до яких ніхто не може бути примушений робити те, що не передбачено законодавством.
Відповідно до статті 46 Конституції України громадяни мають право на соціальний захист, що включає право на забезпечення їх у разі повної, часткової або тимчасової втрати працездатності, втрати годувальника, безробіття з незалежних від них обставин, а також у старості та в інших випадках, передбачених законом.
Спеціальним законом, який регулює правовідносини у сфері пенсійного забезпечення громадян України із числа осіб, які перебували на військовій службі, службі в органах внутрішніх справ, є Закон № 2262-ХІІ.
Відповідно до частини третьої статті 52 Закону 2262-XII перерахунок пенсій у зв`язку із зміною розміру хоча б одного з видів грошового забезпечення відповідних категорій військовослужбовців, осіб, які мають право на такий перерахунок згідно з цим Законом, або у зв`язку із введенням для зазначених категорій осіб нових щомісячних додаткових видів грошового забезпечення (надбавок, доплат, підвищень) та премій у розмірах, встановлених законодавством, не проведений з вини органів Пенсійного фонду України та/або державних органів, які видають довідки для перерахунку пенсії, провадиться з дати виникнення права на нього без обмеження строком.
За змістом частини четвертої статті 63 Закону 2262-XII усі призначені за цим Законом пенсії підлягають перерахунку у зв`язку з підвищенням грошового забезпечення відповідних категорій військовослужбовців, осіб, які мають право на пенсію за цим Законом, на умовах, у порядку та розмірах, передбачених Кабінетом Міністрів України. У разі якщо внаслідок перерахунку пенсій, передбаченого цією частиною, розміри пенсій звільненим із служби військовослужбовцям, особам, які мають право на пенсію за цим Законом, є нижчими, зберігаються розміри раніше призначених пенсій.
Статтею 9 Закону України від 20 грудня 1991 року № 2011-XII «Про соціальний і правовий захист військовослужбовців та членів їх сімей» визначено, що держава гарантує військовослужбовцям достатнє матеріальне, грошове та інші види забезпечення в обсязі, що відповідає умовам військової служби, стимулює закріплення кваліфікованих військових кадрів.
До складу грошового забезпечення входять: посадовий оклад, оклад за військовим званням; щомісячні додаткові види грошового забезпечення (підвищення посадового окладу, надбавки, доплати, винагороди, які мають постійний характер, премія); одноразові додаткові види грошового забезпечення.
Грошове забезпечення визначається залежно від посади, військового звання, тривалості, інтенсивності та умов військової служби, кваліфікації, наукового ступеня і вченого звання військовослужбовця. Грошове забезпечення підлягає індексації відповідно до закону.
Грошове забезпечення виплачується у розмірах, що встановлюються Кабінетом Міністрів України, та повинно забезпечувати достатні матеріальні умови для комплектування Збройних Сил України, інших утворених відповідно до законів України військових формувань та правоохоронних органів кваліфікованим особовим складом, враховувати характер, умови служби, стимулювати досягнення високих результатів у службовій діяльності.
Постановою № 704 збільшено розмір грошового забезпечення військовослужбовців.
Пунктом 2 Постанови № 704 встановлено, що грошове забезпечення військовослужбовців, осіб рядового і начальницького складу складається з посадового окладу, окладу за військовим (спеціальним) званням, щомісячних (підвищення посадового окладу, надбавки, доплати, винагороди, які мають постійний характер, премії) та одноразових додаткових видів грошового забезпечення.
Відповідно до пункту 5 Постанови № 704 керівникам державних органів у межах асигнувань, що виділяються на їх утримання надано право установлювати, зокрема надбавку за особливості проходження служби військовослужбовцям (крім військовослужбовців строкової служби) та особам рядового і начальницького складу в розмірі до 100 відсотків посадового окладу з урахуванням окладу за військовим (спеціальним) званням та надбавки за вислугу років, а також здійснювати преміювання військовослужбовців (крім військовослужбовців строкової служби), осіб рядового і начальницького складу відповідно до їх особистого внеску в загальний результат служби у межах фонду преміювання, утвореного в розмірі не менш як 10 відсотків посадових окладів та економії фонду грошового забезпечення.
Наказом Міністерства внутрішніх справ України від 20 липня 2018 року № 623 затверджено Інструкцію про порядок виплати грошового забезпечення та одноразової грошової допомоги при звільненні особам рядового і начальницького складу служби цивільного захисту (далі також – Інструкція № 623).
Інструкція № 623 затверджена з метою визначення умов та розмірів виплати грошового забезпечення особам рядового і начальницького складу служби цивільного захисту, розроблена, зокрема, відповідно до Постанови № 704, та визначає порядок, умови та розміри виплати грошового забезпечення особам рядового і начальницького складу служби цивільного захисту (далі - особи рядового і начальницького складу).
Пунктом 2 Інструкції № 623 передбачено, що грошове забезпечення осіб рядового і начальницького складу визначається залежно від посади, спеціального звання, тривалості та умов служби, кваліфікації, наукового ступеня і вченого звання.
Відповідно до пункту 3 розділу I Інструкції № 623 грошове забезпечення осіб рядового і начальницького складу складається з посадового окладу, окладу за спеціальним званням, щомісячних (підвищення посадового окладу, надбавки, доплати, винагороди, які мають постійний характер, премії) та одноразових додаткових видів грошового забезпечення.
Підставами для виплати грошового забезпечення є наказ:
керівника органу управління (підрозділу) про призначення на штатну посаду, яка входить у його номенклатуру, та встановлення відповідних окладів, надбавок, доплат тощо;
керівника закладу освіти ДСНС про зарахування на навчання із встановленням відповідних окладів, надбавок, доплат тощо;
керівника органу управління (підрозділу) про зарахування в розпорядження (пункту 8 розділу I Інструкції № 623).
Фактично, спірні правовідносини виникли у зв`язку з незгодою позивача з відсотковим розміром додаткового виду грошового забезпечення, вказаного у довідці ГУ ДСНС від 21.08.2023 № 02-242д/08 про розмір грошового забезпечення позивача станом на 01.01.2023, а саме премію, оскільки позивач, посилаючись на Наказ № НС-35 вважає, що така повинна становити 170% посадового окладу, а не 86%.
Оцінюючи обґрунтованість вимог позивача про необхідність складення відповідачем довідки про розмір грошового забезпечення станом на 01.01.2023 для перерахунку пенсії з премії 170%, апеляційний суд враховує наступне.
Механізм проведення перерахунку пенсій, призначених відповідно до Закону №  2262-ХІІ визначений Порядком проведення перерахунку пенсій, призначених відповідно до Закону України «Про пенсійне забезпечення осіб, звільнених з військової служби, та деяких інших осіб», затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 13 лютого 2008 року № 45 (далі також – Порядок № 45), згідно із пунктом 1 якого пенсії, призначені відповідно до Закону № 2262-ХІІ, у зв`язку з підвищенням грошового забезпечення відповідних категорій військовослужбовців, осіб, які мають право на пенсію згідно із Законом, перераховуються на умовах та в розмірах, передбачених Кабінетом Міністрів України.
Внаслідок визнання нечинними змін до пункту 5 і додатку 2 Порядку № 45 рішенням Окружного адміністративного суду міста Києва від 12 грудня 2018 року у справі № 826/3858/18, залишеним без змін постановою Шостого апеляційного адміністративного суду від 05 березня 2019 року, з 05 березня 2019 року діє редакція пункту 5 Порядку № 45, що була чинною до внесення таких змін.
Так, пунктом 5 Порядку № 45 у редакції, чинній до внесення змін Постановою Кабінету Міністрів України від 21 лютого 2018 року № 103 «Про перерахунок пенсій особам, які звільнені з військової служби, та деяким іншим категоріям осіб» (далі також – Постанова № 103), передбачено, що для перерахунку пенсій грошове забезпечення враховується у розмірі, встановленому за відповідною посадою (посадами), в межах визначеної законодавством максимальної величини бази нарахування єдиного внеску на загальнообов`язкове державне соціальне страхування з урахуванням таких його видів:
посадовий оклад, оклад за військовим (спеціальним) званням та відсоткова надбавка за вислугу років - у розмірах, установлених Кабінетом Міністрів України або керівником державного органу у межах його повноважень на момент виникнення права на перерахунок за відповідною посадою та військовим (спеціальним) званням;
надбавки за знання та використання в роботі іноземної мови, почесне звання «заслужений» чи «народний», службу в умовах режимних обмежень, спортивні звання, доплата за науковий ступінь кандидата або доктора наук та вчене звання - у розмірах, установлених Кабінетом Міністрів України на момент виникнення права на перерахунок, якщо вони були фактично встановлені особі;
щомісячні надбавки, доплати та підвищення, конкретні розміри яких за відповідними посадами (категоріями) установлені Кабінетом Міністрів України - у зазначених розмірах на момент виникнення права на перерахунок;
інші щомісячні надбавки, доплати (крім доплати, розмір якої визначається як різниця між розміром грошового забезпечення до і після запровадження нових умов його виплати), підвищення та щомісячна премія - у середніх розмірах, що фактично виплачені за місяць, у якому виникло право на перерахунок пенсії за відповідною посадою (посадами) у тому державному органі, звідки особа звільнилася на пенсію.
Додаткові види грошового забезпечення (надбавки, доплати, підвищення) та премії, скасовані чи такі, що не виплачуються на момент виникнення права на перерахунок пенсії за відповідною посадою (посадами), крім зазначених у абзаці шостому цього пункту, для перерахунку пенсії не враховуються.
Підпунктом 2 пункту 5 Постанови № 704 надано право керівникам державних органів у межах асигнувань, що виділяються на їх утримання здійснювати преміювання військовослужбовців (крім військовослужбовців строкової військової служби), осіб рядового і начальницького складу відповідно до їх особистого внеску в загальний результат служби у межах фонду преміювання, утвореного в розмірі не менш як 10 відсотків (для військовослужбовців розвідувальних органів - не менш як 30 відсотків) посадових окладів та економії фонду грошового забезпечення.
Разом з тим, Постанова № 704 не містить імперативної вказівки на обов`язковий відсоток виплати премії у 170% (від посадового окладу).
Отже, чинне нормативне регулювання не встановлює фіксованих розмірів спірних додаткових видів грошового зобов`язання, які враховуються для перерахунку пенсії, а лише передбачає мінімальні або ж граничні розміри вказаних складових грошового забезпечення. При цьому встановлення граничного розміру вказує на те, що відповідний вид певної складової грошового забезпечення має мінімальні та максимальні кількісні показники, які можуть варіюватися, тобто не є сталими величинами.
Розділом V Інструкції № 623 передбачено надбавка за особливості проходження служби.
Пунктами 1 та 2 цього розділу встановлено, що особам рядового і начальницького складу виплачується надбавка за особливості проходження служби в розмірі до 50 відсотків посадового окладу, окладу за спеціальним званням з урахуванням надбавки за вислугу років. 
Особам рядового і начальницького складу залежно від складності, важливості, інтенсивності та умов служби розмір надбавки за особливості проходження служби, установлений відповідно до пункту 1 цього розділу, може збільшуватися до 100 відсотків посадового окладу, окладу за спеціальним званням з урахуванням надбавки за вислугу років. Перелік посад, за якими встановлюється надбавка за особливості проходження служби понад розмір, установлений відповідно до пункту 1 цього розділу, затверджується наказом ДСНС у межах фонду грошового забезпечення.
Відповідно до пункту 3 Розділу V Інструкції № 623 розмір надбавки за особливості проходження служби встановлюється наказом керівника органу управління (підрозділу) на початку року із зазначенням конкретного розміру кожній особі рядового чи начальницького складу служби цивільного захисту залежно від складності, важливості, інтенсивності та умов служби з урахуванням асигнувань на грошове забезпечення на відповідний рік.
Розділом ХVІ Інструкції № 623 передбачено преміювання осіб рядового і начальницького складу.
Пунктом 1 цього розділу передбачено, що керівники органів управління (підрозділів) мають право в межах фонду преміювання та економії грошового забезпечення здійснювати преміювання осіб рядового і начальницького складу відповідно до їх особистого внеску в загальний результат служби.
Преміювання осіб рядового і начальницького складу здійснюється в межах фонду преміювання, утвореного в розмірі, визначеному наказом ДСНС на відповідний рік, але не менше 10 відсотків фонду посадових окладів.
Преміювання осіб рядового і начальницького складу органів управління (підрозділів) здійснюється відповідно до положення про преміювання, розробленого органом управління (підрозділу) з метою визначення порядку матеріального заохочення осіб рядового і начальницького складу органів управління (підрозділів), з урахуванням специфіки та особливостей виконання покладених на них службових обов`язків, своєчасності і точності виконання рішень державних органів та розпоряджень і вказівок керівників органів управління (підрозділів).
Аналіз приписів пункту 5 Порядку № 45 дає підстави для висновку, що для перерахунку пенсії щомісячні надбавки, доплати та премія враховуються у середніх розмірах, що фактично виплачені за місяць, у якому виникло право на перерахунок пенсії за відповідною посадою (посадами) у тому державному органі, звідки особа звільнилася на пенсію.
Також слід зазначити, що підхід щодо зазначення у довідках про розмір грошового забезпечення різних відсоткових показників премії особам, які проходять службу (кадровим військовим) у розмірі фактично виплачених сум, та пенсіонерам з числа військовослужбовців, яким довідки видаються на виконання рішень судів, у гарантовано мінімальних розмірах, є протиправним, та таким, що не ґрунтується на нормі закону.
Премія не є складовою грошового забезпечення, конкретний розмір якої установлений Кабінетом Міністрів України. Розмір цієї складової грошового забезпечення не є постійним і визначається керівником в залежності від певних обставин, зокрема виходячи з наявного фонду грошового забезпечення на відповідний рік.
Виходячи з положень абзацу п`ятого пункту 5 Порядку № 45 така щомісячна виплата як премія має бути зазначена у відповідних довідках про розмір грошового забезпечення у середніх розмірах, що фактично виплачені за місяць, у якому виникло право на перерахунок пенсії за відповідною посадою (посадами) у тому державному органі, звідки особа звільнилася на пенсію.
Аналогічну правову позицію щодо необхідності зазначення у відповідних довідках для перерахунку пенсій розміру премії, визначеного у середньому розмірі, що фактично виплачений за відповідною посадою, викладено у постанові Великої Палати Верховного Суду від 12 грудня 2018 року у справі № 802/2196/17-а (Пз/9901/1/18) (провадження № 11-308заі18).
При вирішення вказаного спору, апеляційний суд керувався також постановою Великої Палати Верховного Суду від 23 травня 2024 року у зразковій справі № 380/19324/23.
Колегія суддів встановлено, що позивача звільнено зі служби із посади заступника начальника регіонального центру швидкого реагування оперативно-рятувальної служби цивільного захисту.
Згідно з пунктом 6 Порядку № 45 відповідною вважається посада, яка за класифікаційними характеристиками, зокрема назвою, розміром посадового окладу, функціональністю та організаційним рівнем підрозділу у структурі органу (організації, установи, військової частини тощо) прирівнюється до посади, з якої особа була звільнена.
За прирівняною посадою, яку обіймав позивач на час призначення пенсії, станом на 01.01.2023 виплачувалась премія в розмірі 290%, розмір якої встановлено у витязі з Наказу ГУ ДСНС (по особовому складу) від 14.02.2023 № 34 «Про преміювання особового складу Головного управління та підпорядкованих підрозділів за січень 2023 року», наданий відповідачем на ухвалу Восьмого апеляційного адміністративного суду про витребування доказів від 07.11.2024.
Відповідач не довів дотримання ним вимог абзацу 5 пункту 5 Порядку № 45 при оформленні довідки від 21.08.2023 № 02-2429/08 про розмір грошового забезпечення для перерахунку пенсії та правильність визначення у ній відсоткового розміру премії.
У випадку позивача, розмір премії у відповідності до положень абзацу п`ятого пункту 5 Порядку № 45 у редакції, чинній до внесення змін Постановою № 103, мав бути визначений у довідці про розмір грошового забезпечення станом на 01.01.2023 у середньому розмірі, що фактично виплачений за місяць, у якому виникло право на перерахунок пенсії за відповідною посадою, з якої його було звільнено на пенсію.
Надаючи правову оцінку встановленим обставинам справи та аналізуючи вказані правові норми, суд апеляційної інстанції дійшов висновку, що зазначення відповідачем премії у розмірі 86% при виготовленні оновленої довідки від 21.08.2023 № 02-2429/08 про розмір грошового забезпечення станом на 01.01.2023 для проведення перерахунку основного розміру пенсії ОСОБА_1 , згідно рішення Рівненського окружного адміністративного суду від 08 серпня 2023 року у справі № 460/13646/23 є неправомірним.
Згідно з частинами першою, другою статті 77 КАС України кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу. В адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача.
Відповідач як суб`єкт владних повноважень в ході розгляду справи не довів правомірність своєї поведінки в спірних правовідносинах.
Разом з тим, вимога позивача про зобов`язання ГУ ДСНС внести в оновлену довідку про розмір грошового забезпечення позивача станом на 01.01.2023 відомості щодо надбавки за особливості проходження служби у розмірі 50% посадового окладу, то така є необґрунтованою, оскільки при виготовленні оновленої довідки від 21.08.2023 № 02-2429/08 про розмір грошового забезпечення станом на 01.01.2023 для проведення перерахунку основного розміру пенсії ОСОБА_1 відповідачем зазначено надбавку за особливості проходження служби у розмірі 50% посадового окладу, відтак, у задоволенні цієї позовної вимоги належить відмовити.
Отже, за встановлених обставин, у контексті наведених вимог законодавства, яким врегульовані спірні правовідносини, суд апеляційної інстанції дійшов висновку, що позов необхідно задовольнити частково.
Перевіривши мотивування судового рішення та доводи апеляційної скарги, відповідно до вимог статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод щодо справедливого судового розгляду, врахувавши статтю 6 КАС України, відповідно до якої суд застосовує принцип верховенства права з урахуванням судової практики Європейського Суду з прав людини, колегія суддів вважає, що апеляційна скарга підлягає задоволенню частково.
Відповідно до пункту 2 статті 315 КАС України за наслідками розгляду апеляційної скарги на судове рішення суду першої інстанції суд апеляційної інстанції має право скасувати судове рішення повністю або частково і ухвалити нове судове рішення у відповідній частині або змінити судове рішення.
Згідно частин першої та другої статті 317 КАС України підставами для скасування судового рішення суду першої інстанції повністю або частково та ухвалення нового рішення у відповідній частині або зміни рішення є: неповне з`ясування судом обставин, що мають значення для справи; недоведеність обставин, що мають значення для справи, які суд першої інстанції визнав встановленими; невідповідність висновків, викладених у рішенні суду першої інстанції, обставинам справи; неправильне застосування норм матеріального права або порушення норм процесуального права.
У розрізі викладеного, оцінюючи наведені скаржником доводи, апеляційний суд приходить до переконання, що такі є суттєвими і складають підстави для висновку про неправильне застосування норм матеріального права та невідповідність висновків суду першої інстанції обставинам справи, що призвело до відмови у задоволенні позовних вимог, а тому рішення суду підлягає скасуванню з прийняттям нової постанови про задоволення заявленого позову частково, з вищевикладених мотивів.
Керуючись статтями 241, 242, 308, 311, 315, 317, 321, 325, 370 КАС України, суд –

ПОСТАНОВИВ:

Апеляційну скаргу ОСОБА_1 задовольнити частково.
Рішення Рівненського окружного адміністративного суду від 23 липня 2024 року у справі № 460/3964/24, скасувати та прийняти нову постанову, якою позов задовольнити частково.
Визнати протиправними дії Головного управління Державної служби України з надзвичайних ситуацій у Рівненській області щодо видачі довідки про розмір грошового забезпечення ОСОБА_1 від 21.08.2023 № 02-242д/08 без урахування щомісячних додаткових видів грошового забезпечення, визначених законодавством із розмірів встановлених для основних видів грошового забезпечення на час виникнення права на перерахунок пенсії, які полягають у визначенні станом на 01.01.2023 премії у розмірі 86%.
Зобов`язати Головне управління Державної служби України з надзвичайних ситуацій у Рівненській області підготувати та надати до Головного управління Пенсійного фонду України в Рівненській області оновлену довідку про розмір грошового забезпечення ОСОБА_1 станом на 01.02.2023 року у відповідності до вимог статей 43 і 63 Закону України від 9 квітня 1992 року № 2262-ХІІ «Про пенсійне забезпечення осіб, звільнений з військової служби, та деяких інших осіб» та з врахуванням положень постанови Кабінету Міністрів України від 30 серпня 2017 р. № 704 «Про грошове забезпечення військовослужбовців, осіб рядового і начальницького складу та деяких інших осіб» з обов`язковим зазначенням відомостей про розміри щомісячних видів грошового забезпечення (надбавок, доплат, підвищень) та премії у розмірі 290%, для проведення перерахунку основного розміру пенсії з 01 лютого 2023 року.
У задоволення решти позовних вимог відмовити.
Постанова набирає законної сили з дати її прийняття та може бути оскаржена в касаційному порядку лише з підстав, визначених в статті 328 Кодексу адміністративного судочинства України, протягом тридцяти днів з дня складання повного судового рішення шляхом подання касаційної скарги безпосередньо до суду касаційної інстанції.
Постанову разом із паперовими матеріалами апеляційної скарги надіслати до суду першої інстанції для приєднання до матеріалів справи.

Головуючий суддя	 	В. С. Затолочний 	
судді	 	Л. Я. Гудим 	
 	 	В. Я. Качмар