ТРЕТІЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
П О С Т А Н О В А
і м е н е м  У к р а ї н и

07 листопада 2024 року 	м. Дніпро	справа № 160/17252/24	

          Третій апеляційний адміністративний суд у складі колегії суддів: 
          головуючого - судді  Лукманової О.М. (доповідач),
          суддів:  Божко Л.А., Дурасової Ю.В.,     
розглянувши у порядку письмового провадження у м. Дніпро апеляційну скаргу Одеської митниці на рішення Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 02.08.2024 року (суддя Прудник С.В., м. Дніпро, повний текст рішення складено 02.08.2024 року) в справі №160/17252/24 за позовом Товариства з обмеженою відповідальністю «АТБ-Маркет» до Одеської митниці про визнання протиправним та скасування рішення про коригування митної вартості товарів, визнання протиправною та скасування картки відмови у прийнятті митної декларації, -

в с т а н о в и в:
                                         01.07.2024 року ТОВ «АТБ-Маркет» (далі по тексту – позивач) звернулось до суду з позовом до Одеської митниці (далі по тексту – відповідач), в якому просило визнати протиправним та скасувати рішення про коригування митної вартості товарів від 27.02.2024 року № UA500500/2024/000131/1; визнати протиправною та скасувати картку відмови в прийнятті митної декларації, митному оформленні випуску чи пропуску товарів, транспортних засобів комерційного призначення від 27.02.2024 року №UA500500/2024/000254.
                                        Рішенням Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 02.08.2024 року позовні вимоги задоволено. 
                                        Одеська митниця не погодившись з вищезазначеним рішенням суду, подала до суду апеляційну скаргу, просила скасувати рішення суду та у задоволенні позовних вимог відмовити. Свої вимоги обґрунтувала тим, що судом не надано належної оцінки нормам чинного законодавства, висновки суду не відповідають обставинам справи, що призвело до прийняття невірного рішення. Апелянт зазначив, що при винесенні оскаржуваного рішення про коригування митної вартості товару він керувався вимогами Митного кодексу України правилом визначення митної вартості переміщених товарів, де визначено, що якщо з наданих декларантом митної вартості товарів не можливо встановити дійсність задекларованої митної вартості, то митний орган вправі застосувати інші методи визначення митної вартості, окрім методу за прописаною вартістю у контракті або договорі. Апелянт вказував, що ним при митному оформленні товарів виявлено розбіжності у поданих до оформлення документів, декларантом не подано достовірних відомостей щодо включення до ціни товару всіх складових митної вартості, необхідних при їх обчисленні відповідно до умов поставки, декларанта було повідомлено про виявлені розбіжності, однак у відповіді на запити при митному оформленні партій товару ним недоліки не усунуто. Апелянт вказував, що декларантом позивача для здійснення митного оформлення товару «Вироби з лицьовою поверхнею з текстильних матеріалів: - арт.YMHH230222-1 Коробка-Пуф складаний для зберігання речей – 3408 шт. Торговельна марка: нема даних. Виробник: YIWU MENGLONG IMPORT AND EXPORT CO., LTD. Країна виробництва: CN.» до Одеської митниці подано митну декларацію (МД) № 24UA500500006525U8 від 26.02.2024 року, погоджується, що позивачем надані документи, зазначені в графі 44 МД. Одеською митницею було встановлено, що в поданих документах містяться розбіжності, також надані позивачем документи не містять всіх відомостей, що підтверджують числові значення складових митної вартості товарів та всіх відомостей щодо ціни, що була фактично сплачена або підлягає сплаті за ці товари, про що повідомлено декларанту та обґрунтовано у графі 33 Рішення про коригування митної вартості товарів №UA500500/2024/000131/1 від 27.02.2024 року, а саме: відповідно до пп.в) п.2 ч.10 ст.58 Митного кодексу України при визначенні митної вартості до ціни, що була фактично сплачена або підлягає сплаті за оцінювані товари, якщо вони не включалися до ціни, що була фактично сплачена або підлягає сплаті додається така складова митної вартості, як вартість упаковки або вартість пакувальних матеріалів та робіт, пов`язаних із пакуванням. У наданих до митного оформлення документах (контракті, інвойсі, пакувальному листі тощо) відсутні дані щодо даної складової митної вартості товару, внаслідок чого неможливо перевірити правильність визначення митної вартості самого товару. Апелянт вказував, що наведені витрати (складові митної вартості), які додаються до ціни, що була фактично сплачена або підлягає сплаті за оцінювані товари, якщо вони не включалися до ціни, що була фактично сплачена або підлягає сплаті, до яких зокрема, віднесені витрати на транспортування оцінюваних товарів до аеропорту, порту або іншого місця ввезення на митну територію України; вартість упаковки або вартість пакувальних матеріалів та робіт, пов`язаних із пакуванням; витрати на страхування цих товарів. Сумніви митниці є обґрунтованими, якщо надані декларантом документи містять розбіжності, наявні ознаки підробки або не містять всіх відомостей, що підтверджують числові значення складових митної вартості товарів, чи відомостей щодо ціни, що була фактично сплачена або підлягає сплаті за ці товари. Апелянт вказував, що опрацювавши інформацію, викладену у листі № 2702/24 від 27.02.2024 року стосовно митної декларації № UA500500/2024/006525, щодо направлених документів і неможливості надання інших документів для підтвердження заявленої митної вартості, встановлено, що брокером не надані всі перелічені в повідомленні митного органу документи для підтвердження заявленої митної вартості, тому митну вартість товарів, заявлених до митного оформлення за вказаною МД буде скориговано. По товару № 1 (Вироби з лицьовою поверхнею з текстильних матеріалів: - арт.YMHH230222-1 Коробка-Пуф складаний для зберігання речей - 3408 шт. Торговельна марка: нема даних. Виробник: YIWU MENGLONG IMPORT AND EXPORT CO., LTD. Країна виробництва: CN.) було взято для порівняння подібну МД від 19.12.2023 року  № UA500500/2023/045143, де митна вартість подібного товару становить 5,22 доларів США за кг нетто, ніж заявлено декларантом 1.8685 доларів США за кг нетто. У рішенні про коригування митної вартості №UA500500/2024/000131/1 від 27.02.2024 наведено достатнє обґрунтування причин, через які заявлену декларантом митну вартість не може бути визнано, також у цих рішеннях про коригування митної вартості визначені джерела інформації, що використовувалися митним органом для визначення митної вартості, а саме: спеціалізовані програмно-інформаційні комплекси Єдиної автоматизованої інформаційної системи (ЄАІС), у яких міститься інформація, отримана за результатами здійснення митного контролю. Відповідно до ст. 49 Митного кодексу України, митною вартістю товарів, які переміщуються через митний кордон України, є вартість товарів, що використовується для митних цілей, яка базується на ціні, що фактично сплачена або підлягає сплаті за ці товари. Апелянт зазначив, що він своїм рішенням правомірно визначив митну вартість товарів, оскільки заявлена позивачем митна вартість по відпрацюванню бази даних була нижча, ніж митна вартість подібних товарів, оформлених митними органами України у попередні періоди на митну територію України. 
Перевіривши матеріали справи, законність і обґрунтованість рішення суду в межах доводів апеляційної скарги, а також правильність застосування судом норм матеріального і процесуального права та правової оцінки обставин у справі, суд апеляційної інстанції дійшов висновку, що апеляційна скарга не підлягає задоволенню. 
Задовольняючи позовні вимоги, суд першої інстанції виходив з того, що ТОВ «АТБ-Маркет» від імені якого діяв митний брокер, при поданні до митного органу митних декларацій, обґрунтовано застосовано перший метод, як основний метод визначення митної вартості товарів за ціною договору. Суд першої інстанції зазначив, що Одеська митниця не мала підстав змінювати митну вартість імпортованих товарів, оскільки позивачем було надано повний пакет документів на підтвердження визначеної ним у митній декларації вартості товарів, розбіжності не перешкоджають встановити справжню вартість товарів, документи дають змогу ідентифікувати товар та об`єктивно визначити його ціну по договору. Застосуванню другорядних методів передує процедура консультацій між органом доходів і зборів та декларантом з метою    визначення основи вартості товару, що між позивачем та митницею не відбувалось. Суд першої інстанції зазначав, що формально нижчий рівень митної вартості імпортованих позивачем товарів від рівня митної вартості іншого митного оформлення, не може розцінюватися як заниження позивачем митної вартості, не є перешкодою для застосування першого методу визначення митної вартості товару і не може бути достатньою підставою для відмови у здійсненні митного оформлення товарів за першим методом визначення його митної вартості. Суд першої інстанції вказував, що декларант або уповноважена ним особа за власним бажанням може подати додаткові наявні у них документи для підтвердження заявленої ними митної вартості товару, тобто, можливість надання додаткових документів передбачена законом. Суд першої інстанції зазначав, що відповідно до вимог ч.3  ст.53 Митного кодексу України  додаткові документи надаються декларантом за наявності, відтак, саме по собі подання таких документів не в повному обсязі не може бути підставою для коригування митної вартості товару. Передбачено, що визначення митної вартості товарів, які ввозяться на митну територію України, здійснюється шляхом застосування методів, зокрема, основний - за ціною договору (контракту) щодо товарів, які імпортуються (вартість операції); другорядні: за ціною договору щодо ідентичних товарів, за ціною договору щодо подібних (аналогічних) товарів, на основі віднімання вартості, на основі додавання вартості (обчислена вартість), резервний. Спростовуючи зауваження митниці, суд першої інстанції вказував, що зазначеної митним органом підстави: « 1) Відповідно до пп.в) п.2 ч.10  ст.58 Митного кодексу України  при визначенні митної вартості до ціни, що була фактично сплачена або підлягає сплаті за оцінювані товари, якщо вони не включалися до ціни, що була фактично сплачена або підлягає сплаті додається така складова митної вартості, як вартість упаковки або вартість пакувальних матеріалів та робіт, пов`язаних із пакуванням. Проте, у наданих до митного оформлення документах (контракті, інвойсі, пакувальному листі тощо) відсутні дані щодо даної складової митної вартості товару, внаслідок чого неможливо перевірити правильність визначення митної вартості самого товару». Поставка товару здійснювалася на підставі контракту на поставку продукції від 08.11.2019 р. № 3368-YM/CN, укладеного між ТОВ «АТБ-Маркет» (Покупець) та YIWU MENGLONG IMPORT AND EXPORT CO., LTD (Китай) (Постачальник), відповідно до п. 2.3. Контракту № 3368-YM/CN ціна на товар розуміється згідно з умовами FOB-NINGBO, Китай (у відповідності до «Інкотермс  2010») (якщо у відповідній специфікації до цього контракту, підписаній обома сторонами, не зазначені інші умови згідно з Правилами «Інкотермс» 2010 р.) та включає в себе вартість навантаження товару у продавця, вартість всіх митних формальностей у країні продавця, вартість сертифікації товару, вартість упаковки та маркування товару, не включаючи податки та мита на території України. В специфікації № 264 від 24.11.2023 р. до вищевказаного контракту, умови щодо поставки та упаковки не змінювалися (FOB Нінгбо / FOB Ningbo). Умовами контракту № 3368-YM/CN визначено, що ціна на товар включає в себе вартість пакування, у зв`язку із чим відсутні підстави для окремого додавання вартості упаковки до ціни, що фактично сплачена за Товар, при визначенні митної вартості товару. розбіжності були відсутні, так само як і ознаки підробки або не всі відомості. Декларант надав митному органу документи, згідно запиту, а саме: договір (угоду, контракт) із третіми особами, пов`язаний з договором (угодою, контрактом) про поставку товарів, митна вартість яких визначається  жодних договорів із третіми особами не укладалося; рахунки про здійснення платежів третім особам на користь продавця, якщо такі платежі здійснюються за умовами, визначеними договором (угодою, контрактом)  платежі третім особам на користь продавця не здійснювалися; рахунки про сплату комісійних, посередницьких послуг, пов`язаних із виконанням умов договору (угоди, контракту)  оплата комісійних винагород не здійснювалася; виписку з бухгалтерської документації  картка рахунку: 63.2 на 25.04.2024 р. - надавалася разом із заявою від 01.05.2024 р. за вих. № М-2024-2320/6; ліцензійний чи авторський договір покупця, що стосується оцінюваних товарів та є умовою продажу оцінюваних товарів  жодних інших договорів, окрім договору на поставку, не укладалося; каталоги, специфікації, прейскуранти (прайс-листи) виробника товару  прайс- лист б/н від 14.11.2023 р. від продавця оцінюваних товарів надавали разом з листом № 2702/24 від 27.02.2024 р.; копію митної декларації країни відправлення  надавалася експортна декларація № 292120230000842839 від 24.11.2023 р. разом із листом № 2702/24 від 27.02.2024 р. та заявою від 01.05.2024 р. за вих. № М-2024-2320/6; висновки про якісні та вартісні характеристики товарів, підготовлені спеціалізованими експертними організаціями, та/або інформація біржових організацій про вартість товару або сировини  разом із заявою від 01.05.2024 р. за вих. № М-2024-2320/6 було надано експертний висновок Дніпропетровської ТПП № ГО-472 від 26.04.2024 р. Відповідач не конкретизував підстави незастосування попередніх методів. Загальні посилання на норми  Митного кодексу України  щодо причин незастосування того чи іншого методу визначення митної вартості не є належним обґрунтуванням прийнятого відповідачем рішення № UA500500/2024/000131/1. Відсутність в митниці інформації щодо вартості операцій з ідентичними та подібними (аналогічними) товарами не є належною підставою для незастосування методів визначення митної вартості товарів за ціною договору щодо ідентичних товарів та за ціною договору щодо подібних (аналогічних) товарів, а відсутність у митниці необхідних документів не є належною підставою для незастосування методів на основі віднімання та на основі додавання вартості товарів. Одеська митниця при прийнятті рішення про коригування митної вартості товарів протиправно застосувала шостий (резервний) метод визначення митної вартості товарів, що є самостійною підставою для скасування оскаржуваного рішення відповідача. Висновки відповідача щодо документального непідтвердження позивачем митної вартості імпортованого товару є необґрунтованими, а подальше коригування його вартості є протиправним.
Відповідно до матеріалів справи, 08.11.2019 року між ТОВ «АТБ-Маркет» (покупець) та компанією «Yiwu Menglong Import And Export Co., LTD» (КНР) (постачальник) укладено зовнішньоекономічний контракт № 3368-YM/СN, за умовами якого, постачальник зобов`язується передати у власність покупця, а покупець зобов`язується прийняти та оплатити товар, на умовах та у строки, визначені контрактом, найменування (асортимент), кількість і ціна товару визначається у рахунках-фактурах (інвойсах) на кожну окрему партію товару, який є невід`ємною частиною даного контракту.  Умовами поставки визначено, що ціна товару та базис поставки (Інкотермс, 2010) узгоджується сторонами на кожну партію окремо та вказується у специфікаціях до контракту. Товар повинен бути поставлений на умовах FOB-Ningbo КНР протягом 45 днів з моменту підписання специфікації по контракту. Умовами контракту передбачено (п. 3.1.1), що 100% суми зазначеної у специфікації, покупець сплачує протягом 20 днів після отримання копій документів, якщо інше не вказано в специфікаціях. 
Встановлено, що 24.11.2023 року позивачем та компанією «Yiwu Menglong Import And Export Co., LTD» узгоджено специфікацію №ML2023211 до контракту щодо поставки різносортного товару на загальну суму 73347,36 доларів США. Сторони погодили умови поставки FOB Ningbo China.
26.02.2024 року ТОВ «АТБ-Маркет» було задекларовано до митного органу виїзду Одеська митниця товари (шість товарів): 1. вироби з лицьовою поверхнею з текстильних матеріалів арт YMHH230222-1 коробка-пуф складний для зберігання речей 3408 шт. виробник Yiwu Menglong Import And Export Co., LTD, країна походження CN, 2. листи з полімерних матеріалів, не пористі, не шарувані, не армовані, без підкладки, самоклейні, килимок проти ковзання 60х150 см 8208 шт.,  виробник Yiwu Menglong Import And Export Co., LTD, країна походження CN, 3. щітки для прибирання у домашньому господарстві, щітка для миття радіаторів опалення 15120 шт., виробник Yiwu Menglong Import And Export Co., LTD, країна походження CN, 4. шторки, виготовлені з синтетичних матеріалів, для ванної кімнати, шторка для ванної кімнати 180х180 см з гачками 8424 набір, виробник Yiwu Menglong Import And Export Co., LTD, країна походження CN, 5. біжутерія з комбінованих матеріалів: Брелок іграшка дитяча мяка 7920 шт., набір для творчості «Створи стікер сам» 15600 набір тощо,  виробник Yiwu Menglong Import And Export Co., LTD, країна походження CN, 6. інші плоскі форми з пластмаси самоклейні, не у рулонах: набір наліпок інтер`єрних 16800 набір, виробник Yiwu Menglong Import And Export Co., LTD, країна походження CN,  шляхом подання електронної митної декларації № 24UA500500006525U8. Разом з митною декларацією подано до митного оформлення: зовнішньоекономічний договір (контракт) купівлі-продажу товарів від 08.11.2019 року № 3368-YM/СN,   рахунок-фактура (інвойс) № ML2023211 від 24.11.2023 року, транспортні (перевізні) документи автотранспортна накладна б/н від 24.02.2024 року, рахунок № СФ-36348 від 26.02.2024 року, рахунок № СФ-36349 від 26.02.2024 року, копія імпортної ліцензії, заява про страхування на окреме перевезення вантажу № 16251 від 22.12.2023 року, пакувальний лист б/ від 24.11.2023 року,  декларація про походження товару № ML2023211 від 24.11.2023 року. Митна вартість товару заявлена за ціною договору (основний метод) відповідно до  ст.58 МК України.
Одеською митницею в ході контролю правильності визначення митної вартості на підставі розгляду поданих разом з митною декларацією документів встановлено, що документи, подані для підтвердження митної вартості товару відповідно до статті 53 Кодексу, містять розбіжності та не містять всіх відомостей, що підтверджують числові значення складових митної вартості товарів, чи відомостей щодо ціни, що була фактично сплачена або підлягає сплаті за ці товари. Керуючись вимогами  статті 53 Митного кодексу України  митницею були додатково витребувані у позивача додаткові документи для підтвердження заявленої митної вартості товарів: виписку з бухгалтерської документації, висновки про якісні та вартісні характеристики товарів, каталоги, специфікації фірми виробника товару, копію митної декларації країни відправлення з перекладом на українську мову. 
Декларантом до Одеської митниці 27.02.2024 року було надано додаткові документи та пояснення, зокрема надано копію прайс-листа виробника товару № б/н від 14.11.2023 року,  копію комерційної пропозиції від 17.11.2023 року, платіжний документ Swift № б/н від 29.12.2023 року, копію митної декларації країни відправлення № 292120230000842839 від 24.11.2023 року.
Згідно матеріалів справи, митним органом винесено рішення про коригування митної вартості товарів від 27.02.2024 року № UA500500/2024/000131/1 із застосуванням резервного методу у відповідності до  статті 64 Митного кодексу України. Приймаючи оскаржуване рішення та коригуючи митну вартість товару, який ввозився на митну територію України, відповідач використав наявну у нього інформацію щодо раніше визнаної/визначеної митної вартості, згідно подібних поставок декларації від 19.12.2023 року №UA500500/2023/045143 для товару 1 на рівні 5,2200 доларів США за 1 кг, у той час як декларантом визначено 1,8685 доларів США за 1 кг нетто.
На підставі рішення, відповідач оформив картку відмови в прийнятті митної декларації, митному оформленні випуску чи пропуску товарів, транспортних засобів комерційного призначення від 27.02.2024 року №UA500500/2024/000254.
Скориставшись правом, ТОВ «АТБ-Маркет» задекларувало зазначені товари з урахуванням коригування митниці, та випустило їх у вільний обіг за ЕМД №24UA500500006799U0 від 27.02.2024 року.
Встановлено, що протягом 80 днів з дня випуску товару ТОВ «АТБ-Маркет» надало Одеській митниці додатково копію виписки з бухгалтерської документації (Картка рахунку: 63.2 на 25.04.2024 року), повторно копію swift б/н від 29.12.2023 року, що підтверджує оплату товару, експертний висновок Дніпропетровської ТПП № ГО- 472 від 26.04.2024 року,  копію митної декларації країни відправлення № 292120230000842839 від 24.11.2023 року, повторно прайс-лист виробника товару б/н від 14.11.2023 року, копію комерційної пропозиції від 17.11.2023 року,  банківські платіжні документи, що підтверджують оплату за послуги перевезення: платіжні доручення № 96828, № 96829 від 06.03.2024 року (оригінали), акти здачі-прийняття робіт (надання послуг) № ОУ-0000883 від 26.02.2024 року, № ОУ-0000884 від 26.02.2024 року, від ТОВ «ТГЛ Україна» до договору транспортного експедирування № 88189 от 09.04.2019 року (копія), копію платіжного доручення в іноземній валюті № 5048 від 28.12.2023 року.
Відповідно до ст. 49, ч. 1, ч. 3  ст. 51, ч. 2 ст. 52 МК України митною вартістю товарів, які переміщуються через митний кордон України, є вартість товарів, що використовується для митних цілей, яка базується на ціні, що фактично сплачена або підлягає сплаті за ці товари. Митна вартість товарів, що переміщуються через митний кордон України, визначається декларантом відповідно до норм цього Кодексу. Визначення митної вартості товарів, що переміщуються через митний кордон України у митних режимах, відмінних від митного режиму імпорту, здійснюється згідно з положеннями  статей 65,  66  цього Кодексу. Декларант або уповноважена ним особа, які заявляють митну вартість товару, зобов`язані: заявляти митну вартість, визначену ними самостійно, у тому числі за результатами консультацій з органом доходів і зборів; подавати органу доходів і зборів достовірні відомості про визначення митної вартості, які повинні базуватися на об`єктивних, документально підтверджених даних, що піддаються обчисленню; нести всі додаткові витрати, пов`язані з коригуванням митної вартості або наданням органу доходів і зборів додаткової інформації. У випадках, передбачених цим Кодексом, одночасно з митною декларацією декларант подає органу доходів і зборів документи, що підтверджують заявлену митну вартість товарів і обраний метод її визначення. Забороняється вимагати від декларанта або уповноваженої ним особи будь-які інші документи, відмінні від тих, що зазначені в цій статті. Декларант або уповноважена ним особа за власним бажанням може подати додаткові наявні у них документи для підтвердження заявленої ними митної вартості товару.
Згідно ст. 53 МК України, у випадках, передбачених цим Кодексом, одночасно з митною декларацією декларант подає органу доходів і зборів документи, що підтверджують заявлену митну вартість товарів і обраний метод її визначення. Документами, які підтверджують митну вартість товарів, є: 1) декларація митної вартості, що подається у випадках, визначених у  частинах п`ятій  і  шостій статті 52  цього Кодексу, та документи, що підтверджують числові значення складових митної вартості, на підставі яких проводився розрахунок митної вартості; 2) зовнішньоекономічний договір (контракт) або документ, який його замінює, та додатки до нього у разі їх наявності; 3) рахунок-фактура (інвойс) або рахунок-проформа (якщо товар не є об`єктом купівлі-продажу); 4) якщо рахунок сплачено, - банківські платіжні документи, що стосуються оцінюваного товару; 5) за наявності - інші платіжні та/або бухгалтерські документи, що підтверджують вартість товару та містять реквізити, необхідні для ідентифікації ввезеного товару; 6) транспортні (перевізні) документи, якщо за умовами поставки витрати на транспортування не включені у вартість товару, а також документи, що містять відомості про вартість перевезення оцінюваних товарів; 7) ліцензія на імпорт товару, якщо імпорт товару підлягає ліцензуванню; 8) якщо здійснювалося страхування, - страхові документи, а також документи, що містять відомості про вартість страхування. У разі якщо документи, зазначені у частині другій цієї статті, містять розбіжності, наявні ознаки підробки або не містять всіх відомостей, що підтверджують числові значення складових митної вартості товарів, чи відомостей щодо ціни, що була фактично сплачена або підлягає сплаті за ці товари, декларант або уповноважена ним особа на письмову вимогу органу доходів і зборів зобов`язані протягом 10 календарних днів надати (за наявності) такі додаткові документи: 1) договір (угоду, контракт) із третіми особами, пов`язаний з договором (угодою, контрактом) про поставку товарів, митна вартість яких визначається; 2) рахунки про здійснення платежів третім особам на користь продавця, якщо такі платежі здійснюються за умовами, визначеними договором (угодою, контрактом); 3) рахунки про сплату комісійних, посередницьких послуг, пов`язаних із виконанням умов договору (угоди, контракту); 4) виписку з бухгалтерської документації; 5) ліцензійний чи авторський договір покупця, що стосується оцінюваних товарів та є умовою продажу оцінюваних товарів; 6) каталоги, специфікації, прейскуранти (прайс-листи) виробника товару; 7) копію митної декларації країни відправлення; 8) висновки про якісні та вартісні характеристики товарів, підготовлені спеціалізованими експертними організаціями, та/або інформація біржових організацій про вартість товару або сировини. У разі якщо орган доходів і зборів має обґрунтовані підстави вважати, що існуючий взаємозв`язок між продавцем і покупцем вплинув на заявлену декларантом митну вартість, декларант або уповноважена ним особа на письмову вимогу органу доходів і зборів, крім документів, зазначених у частинах другій та третій цієї статті, подає (за наявності) такі документи: 1) виписку з бухгалтерських та банківських документів покупця, що стосуються відчуження оцінюваних товарів, ідентичних та/або подібних (аналогічних) товарів на території України; 2) довідкову інформацію щодо вартості у країні-експортері товарів, що є ідентичними та/або подібними (аналогічними) оцінюваним товарам; 3) розрахунок ціни (калькуляцію). Забороняється вимагати від декларанта або уповноваженої ним особи будь-які інші документи, відмінні від тих, що зазначені в цій статті.
Отже, передбачений перелік документів, які подаються разом з митної декларацію, які мають на меті встановити товар та визначити його вартість, вартість страхування, транспортування, упаковки, є вичерпним. У разі, коли декларантом надано повний перелік документів передбачених частиною 2 ст. 53 МК України, та можливо встановити повну, вірну ціну товару, складники, що впливають на формування його вартості, вимагати додаткові документи заборонено.
Відповідно до ч. 1 ст. 55 МК України   рішення про коригування заявленої митної вартості товарів, які ввозяться на митну територію України з поміщенням у митний режим імпорту, приймається органом доходів і зборів у письмовій формі під час здійснення контролю правильності визначення митної вартості цих товарів як до, так і після їх випуску, якщо органом доходів і зборів у випадках, передбачених частиною шостою статті 54 цього Кодексу, виявлено, що заявлено неповні та/або недостовірні відомості про митну вартість товарів, у тому числі невірно визначено митну вартість товарів.
Згідно з ч. 2-4 ст. 57, ч. 1-2 ст. 58 МК України основним методом визначення митної вартості товарів, які ввозяться на митну територію України відповідно до митного режиму імпорту, є перший метод - за ціною договору (вартість операції). Кожний наступний метод застосовується лише у разі, якщо митна вартість товарів не може бути визначена шляхом застосування попереднього методу відповідно до норм цього Кодексу. Застосуванню другорядних методів передує процедура консультацій між органом доходів і зборів та декларантом з метою визначення основи вартості згідно з положеннями статей 59 і 60 цього Кодексу. Метод визначення митної вартості товарів за ціною договору (контракту) щодо товарів, які імпортуються, не застосовується, якщо використані декларантом або уповноваженою ним особою відомості не підтверджені документально або не визначені кількісно і достовірні та/або відсутня хоча б одна із складових митної вартості, яка є обов`язковою при її обчисленні.
Суд апеляційної інстанції звертає увагу, що митниця, окрім поданих документів до митної декларації просила позивача надати виписку з бухгалтерської документації, висновки про якісні та вартісні характеристики товарів, каталоги, специфікації фірми виробника товару, копію митної декларації країни відправлення з перекладом на українську мову. 
ТОВ «АТБ-Маркет» до Одеської митниці 27.02.2024 року було надано копію прайс-листа виробника товару № б/н від 14.11.2023 року,  копію комерційної пропозиції від 17.11.2023 року, платіжний документ Swift № б/н від 29.12.2023 року, копію митної декларації країни відправлення № 292120230000842839 від 24.11.2023 року.
Таким чином, на виконання пропозиції митного органу під час митного оформлення декларантом було надано  платіжний документ Swift № б/н від 29.12.2023 року, комерційну пропозицію від 17.11.2023 року виробника, копію митної декларації країни відправлення. Усунуто неточності у наданих до митного оформлення документах, підтверджено звалення митної вартості. 
Відповідно до п.7 ч.3 ст. 53 МК України експортна декларація країни відправлення є додатковим документом, відтак, зауваження відповідача щодо ненадання до митного оформлення зазначеної декларації не є підставою для коригування митної вартості товару, оскільки така декларація надається до митного оформлення як додатковий документ, якщо є сумніви щодо заявленої декларантом митної вартості товару, проте, як вбачається з матеріалів справи, позивачем були надані всі документи для підтвердження митної вартості товару та її складових.
Разом з тим, каталоги, специфікації фірми виробника товару також є додатковими документами.
Встановлено, що Одеською митницею при коригуванні митної вартості товару 1 (вироби з лицьовою поверхнею з текстильних матеріалів  арт YMHH230222-1 коробка-пуф складний для зберігання речей 3408 шт. виробник Yiwu Menglong Import And Export Co., LTD, країна походження CN), було використано інформацію щодо раніше визнаних/визначених митних вартостей за першим методом згідно за оформленням подібного товару, за раніше поданими ВМД, зокрема від 19.12.2023 року №UA500500/2023/045143.
В матеріалах справи наявна копія вантажно-митної декларації від 19.12.2023 року №UA500500/2023/045143, яка була взята митним органом для коригування митної вартості товару. Декларацією взятою для коригування вартості товару підтверджується, що на територію України на умовах поставки CN, ввезено вироби з лицьовою поверхнею з текстильних матеріалів, виробник та країна походження невідомі.
Порівнюючи умови ввезення та характеристики товару за декларацією № 24UA500500006525U8 від 26.02.2024 року, та декларації, яка була використана митницею №UA500500/2023/045143 від 19.12.2023 року, колегія суддів зазначає, що різними є товар, що ввозився, його характеристики, умови постачання, не встановлено однаковість товару, що ввозився, виробника та умови транспортування. Тобто Одеська митниця незрозумілим чином використала декларацію від 19.12.2023 року №UA500500/2023/045143 для співставлення характеристик товару 1 та умов поставки та для коригування митної вартості. 
Поряд з тим, частинами 1, 2, 6 ст. 54 Митного кодексу України визначено, що контроль правильності визначення митної вартості товарів здійснюється органом доходів і зборів під час проведення митного контролю і митного оформлення шляхом перевірки числового значення заявленої митної вартості. Контроль правильності визначення митної вартості товарів за основним методом - за ціною договору (контракту) щодо товарів, які ввозяться на митну територію України відповідно до митного режиму імпорту (вартість операції), здійснюється органом доходів і зборів шляхом перевірки розрахунку, здійсненого декларантом, за відсутності застережень щодо застосування цього методу, визначених у  частині першій статті 58  цього Кодексу. 
Орган доходів і зборів може відмовити у митному оформленні товарів за заявленою декларантом або уповноваженою ним особою митною вартістю виключно за наявності обґрунтованих підстав вважати, що заявлено неповні та/або недостовірні відомості про митну вартість товарів, у тому числі невірно визначено митну вартість товарів, у разі: 1) невірно проведеного декларантом або уповноваженою ним особою розрахунку митної вартості; 2)   неподання декларантом або уповноваженою ним особою документів згідно з переліком та відповідно до умов, зазначених у частинах другій - четвертій статті 53 цього Кодексу, або відсутності у цих документах всіх відомостей, що підтверджують числові значення складових митної вартості товарів, чи відомостей щодо ціни, що була фактично сплачена або підлягає сплаті за ці товари; 3) невідповідності обраного декларантом або уповноваженою ним особою методу визначення митної вартості товару умовам, наведеним у  главі 9  цього Кодексу; 4) надходження до органу доходів і зборів документально підтвердженої офіційної інформації органів доходів і зборів інших країн щодо недостовірності заявленої митної вартості.
Згідно експертного висновку Дніпропетровської торгово-промислової палати від 26.04.2024 року № ГО-472 ринкова вартість товару, що ввозився ТОВ «АТБ-Маркет»  пуф складаний арт. YMHH 230222-1 складає 1,780 доларів США за 1 од. 
Суд зазначає, що відповідно до ч. 2 ст. 77 КАС України, митниця не довела правомірність свого рішення, не обґрунтувала в чому саме, на її думку, розбіжності в документах поданих позивачем, не дають змогу визначити митну вартість товару за основним методом – за ціною товару, визначеною позивачем у інвойсі до контракту. 
Суд вказує, що частиною 7 ст. 54 Митного кодексу України визначено, що у разі якщо під час проведення митного контролю орган доходів і зборів не може аргументовано довести, що заявлено неповні та/або недостовірні відомості про митну вартість товарів, у тому числі невірно визначено митну вартість товарів, заявлена декларантом або уповноваженою ним особою митна вартість вважається визнаною автоматично.
На думку суду, позивачем було вірно проведено розрахунок митної вартості, відповідно до контракту,   подано документи згідно з переліком та відповідно до умов, зазначених у частинах другій - четвертій статті 53 Митного кодексу України, вірно обрано метод визначення митної вартості товару.
При вирішенні спору, суд апеляційної інстанції враховує позиції Верховного Суду, зокрема, викладені у постановах від 14.11.2019 року у справі № 809/33/17, від 25.02.2021 року у справі № 815/6799/17, від 02.03.2021 року у справі № 809/857/17,  від 12.03.2021 року у справі № 826/16699/16, 05.03.2021 року у справі № 823/1461/17, від 17.05.2022 року у справі № 814/1916/17, від 29.06.2022 року у справі № 1.380.2019.001524, від 21.06.2022 року у справі № 820/6811/16, від 08.06.2022 року у справі № 380/1197/20.
Згідно ч. 1, ч. 6 ст. 139 КАС України, при задоволенні позову сторони, яка не є суб`єктом владних повноважень, всі судові витрати, які підлягають відшкодуванню або оплаті відповідно до положень цього Кодексу, стягуються за рахунок бюджетних асигнувань суб`єкта владних повноважень, що виступав відповідачем у справі, або якщо відповідачем у справі виступала його посадова чи службова особа. Якщо суд апеляційної чи касаційної інстанції, не повертаючи адміністративної справи на новий розгляд, змінить судове рішення або ухвалить нове, він відповідно змінює розподіл судових витрат.
Новий розподіл судових витрат здійснюється у разі задоволення апеляційної скарги. Не передбачено повернення судових витрат здійснених суб`єктом владних повноважень, крім пов`язаних із залученням свідків та проведенням експертиз.
11.10.2024 до Третього апеляційного адміністративного суду надійшла заява ТОВ «АТБ-Маркет» про ухвалення додаткового рішення, про розподіл судових витрат у частині витрат правничу допомогу, при ухваленні постанови просить врахувати отримання правничої допомоги та стягнути з Одеської митниці витрат у розмірі 18000,00 грн. 
Суд апеляційної інстанції зазначає, що згідно частин 1 – 3 ст. 132, частин 1 – 5 ст. 134 КАС України судові витрати складаються із судового збору та витрат, пов`язаних з розглядом справи. Розмір судового збору, порядок його сплати, повернення і звільнення від сплати встановлюються законом. До витрат, пов`язаних з розглядом справи, належать витрати: на професійну правничу допомогу. Витрати, пов`язані з правничою допомогою адвоката, несуть сторони, крім випадків надання правничої допомоги за рахунок держави. За результатами розгляду справи витрати на правничу допомогу адвоката підлягають розподілу між сторонами разом з іншими судовими витратами, за винятком витрат суб`єкта владних повноважень на правничу допомогу адвоката. Для цілей розподілу судових витрат: 1) розмір витрат на правничу допомогу адвоката, в тому числі гонорару адвоката за представництво в суді та іншу правничу допомогу, пов`язану зі справою, включаючи підготовку до її розгляду, збір доказів тощо, а також вартість послуг помічника адвоката визначаються згідно з умовами договору про надання правничої допомоги та на підставі доказів щодо обсягу наданих послуг і виконаних робіт та їх вартості, що сплачена або підлягає сплаті відповідною стороною або третьою особою; 2) розмір суми, що підлягає сплаті в порядку компенсації витрат адвоката, необхідних для надання правничої допомоги, встановлюється згідно з умовами договору про надання правничої допомоги на підставі доказів, які підтверджують здійснення відповідних витрат. Для визначення розміру витрат на правничу допомогу та з метою розподілу судових витрат учасник справи подає детальний опис робіт (наданих послуг), виконаних адвокатом, та здійснених ним витрат, необхідних для надання правничої допомоги. Розмір витрат на оплату послуг адвоката має бути співмірним із: 1) складністю справи та виконаних адвокатом робіт (наданих послуг); 2) часом, витраченим адвокатом на виконання відповідних робіт (надання послуг); 3) обсягом наданих адвокатом послуг та виконаних робіт; 4) ціною позову та (або) значенням справи для сторони, в тому числі впливом вирішення справи на репутацію сторони або публічним інтересом до справи.
Згідно частин 2, 3, ст. 30 Закону України «Про адвокатуру та адвокатську діяльність» порядок обчислення гонорару (фіксований розмір, погодинна оплата), підстави для зміни розміру гонорару, порядок його сплати, умови повернення тощо визначаються в договорі про надання правової допомоги. При встановленні розміру гонорару враховуються складність справи, кваліфікація і досвід адвоката, фінансовий стан клієнта та інші істотні обставини. Гонорар має бути розумним та враховувати витрачений адвокатом час.
Витрати на правову допомогу, отриману стороною по справі – не суб`єктом владних повноважень, підлягають розподілу разом з всіма витратами за правилами загального відшкодування понесених судових витрат.
У якості доказу понесених витрат на правничу допомогу, ТОВ «АТБ-Маркет» надано договір про надання правничої допомоги від 08.02.2019 року № 08/02-19/1, укладений з адвокатським об`єднанням «Альянс». Відповідно до наявного в матеріалах справи договору про надання правової допомоги, сторони домовились про представництво, надання інших видів правової допомог, зокрема підготовка позовної заяви, підготовка відповіді на відзив, участь адвоката у судових засіданнях.
Згідно акту здавання-приймання наданої правничої допомоги від 30.09.2024 року ТОВ «АТБ-Маркет» отримало від адвоката адвокатського об`єднання «Альянс» правову допомогу, пов`язану з захистом прав та законних інтересів клієнта, розмір гонорару за надання об`єднаної правової (правової) допомоги у вересні 2024 року складає 1242000,00 грн.
Згідно акту здавання-приймання наданої правничої допомоги від 31.07.2024 року ТОВ «АТБ-Маркет» отримало від адвоката адвокатського об`єднання «Альянс» правову допомогу, пов`язану з захистом прав та законних інтересів клієнта, розмір гонорару за надання об`єднаної правової (правової) допомоги у липні 2024 року складає 1242000,00 грн.
Згідно акту здавання-приймання наданої правничої допомоги від 31.08.2024 року ТОВ «АТБ-Маркет» отримало від адвоката адвокатського об`єднання «Альянс» правову допомогу, пов`язану з захистом прав та законних інтересів клієнта, розмір гонорару за надання об`єднаної правової (правової) допомоги у серпні 2024 року складає 1242000,00 грн.
Та згідно акту здавання-приймання наданої правничої допомоги від 30.06.2024 року ТОВ «АТБ-Маркет» отримало від адвоката адвокатського об`єднання «Альянс» правову допомогу, пов`язану з захистом прав та законних інтересів клієнта, розмір гонорару за надання об`єднаної правової (правової) допомоги у вересні 2024 року складає 1242000,00 грн.
АО «Альянс» надано детальний опис робіт, виконаних адвокатом у справі, зокрема складено та направлено позовну заяву, на що витрачено 5 годин часу та оцінено у 6000,00 грн., складено та направлено відповідь на відзив, на що витрачено 1 годину часу на оцінено у 4000,00 грн., складено та направлено відповідачу відзив на апеляційну скаргу, на що витрачено 2 години часу та оцінено у 8000,00 грн.
Згідно платіжної інструкції № 370642 від 04.10.2024 року ТОВ «АТБ-Маркет» сплатило адвокатському об`єднанню «Альянс» 1080000,00 грн. за юридичні послуги. 
Суд апеляційної інстанції вказує, що витратами на професійну правничу допомогу є витрати, пов`язані з правничою допомогою адвоката, витрати понесені стороною як оплата на правничу допомогу адвоката, в тому числі гонорар адвоката за представництво в суді та іншу правничу допомогу, пов`язану зі справою, оплата за підготовку до її розгляду, збір доказів тощо, оплата вартості послуг помічника адвоката, сума, що підлягає сплаті в порядку компенсації витрат адвоката, необхідних для надання правничої допомоги, встановлюється згідно з умовами договору про надання правничої допомоги на підставі доказів, які підтверджують здійснення відповідних витрат.
Нормами КАС України передбачено співмірність гонорару адвоката, тобто заявлена адвокатом ціна своїх послуг повинна відповідати складності спору та об`єму робіт, часу, витраченому адвокатом на виконання відповідних робіт.  
Згідно висновку Європейського суду з прав людини у справі «Лавентс проти Латвії», відшкодовуються лише  витрати, які мають розумний розмір. «Суд висловлює сумнів щодо існування об`єктивної необхідності здійснення деяких витрат, зазначених у цих рахунках-фактурах». Згідно рішення Європейського суду з прав людини у справі   «Данілов проти України», заявник має право на компенсацію судових та інших витрат, лише якщо буде доведено, що такі витрати були фактичними і неминучими, а їхній розмір – обґрунтованим.
Суд апеляційної інстанції зазначає, що нормами КАС України передбачено співмірність гонорару адвоката, тобто заявлена адвокатом ціна своїх послуг повинна відповідати складності спору та об`єму робіт, часу, витраченому адвокатом на виконання відповідних робіт.  Предмет спору не є значно важким, не потребує значних правових знань чи умінь. 
Питання відшкодування витрат на правничу допомогу у формі складання та направлення позовної заяви, складання та направлення відповіді на відзив, має вирішувати суд першої інстанції ,який ухвалив рішення по суті позовних вимог та може вирішити питання про розподіл судових витрат, понесених позивачем при розгляді його позову. 
Встановлено, що адвокатом Гусак Ю.В. було підготовлено та подано до суду позовну заяву.
Адвокатом Гусак Ю.В. було підготовлено та подано відзив на апеляційну скаргу Одеської митниці. Суд враховує, що адвокатом Гусак Ю.В. було підготовлено та подано до суду позовну заяву, тобто не викликало складності у поданні відзиву, не потребувала вивчення суті спору. 
Суд враховує складність спору. 
Розгляд апеляційної скарги здійснено у порядку письмового провадження без виклику та участі представників у судовому засіданні. 
Суд апеляційної інстанції вважає, що позивачем не обґрунтовано розмір витрат на правову допомогу у суді апеляційної інстанції у сумі 18000,00 грн.  Суд апеляційної інстанції враховує, що адвокатом було надано послугу з правничої допомоги, а саме, підготовка та подання відзиву на апеляційну скаргу.
Стягненню за рахунок бюджетних асигнувань відповідача на користь ТОВ «АТБ-Маркет», з урахуванням доведеності надання послуг, їх співмірності, підлягають кошти у розмірі 1000,00 грн., що є витратами на правничу допомогу, які підлягають відшкодуванню і таке стягнення слід проводити за рахунок бюджетних асигнувань відповідача.
Враховуючи вищевикладене, колегія суддів апеляційного суду вважає, що апеляційна скарга не підлягає задоволенню, рішення суду першої інстанції слід залишити без змін, як таке, що прийняте з додержанням норм матеріального та процесуального права.
Керуючись ст.ст.   134, 139, 242, 315, 316, 322, 325, 328 КАС України, суд, -

                                                        п о с т а н о в и в:
Апеляційну скаргу Одеської митниці –  залишити без задоволення.
Рішення Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 02.08.2024 року в справі №160/17252/24 – залишити без змін. 
Стягнути за рахунок бюджетних асигнувань Одеської митниці (код ЄДРПОУ 44005631) на користь Товариства з обмеженою відповідальністю «АТБ-Маркет» (код ЄДРПОУ 30487219)  1000,00 грн.  (одна тисяча гривень 00 копійок) як відшкодування витрат на професійну правничу допомогу.
Постанова Третього апеляційного адміністративного суду набирає законної сили з дати її прийняття та може бути оскаржена в касаційному порядку до Верховного Суду протягом тридцяти днів з дня її проголошення у порядку ст.ст. 328 – 329 КАС України.
   
Головуючий - суддя                                                                      О.М. Лукманова 

                               суддя                                                                      Л.А. Божко 

                               суддя                                                                      Ю. В. Дурасова