УХВАЛА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
04 листопада 2024 року
м. Київ
справа № 761/31120/20
провадження № 51-2875ск 24
Верховний Суд колегією суддів Другої судової палати Касаційного кримінального суду у складі:
головуючого           ОСОБА_1 ,
суддів                         ОСОБА_2 , ОСОБА_3 ,
розглянувши клопотання ОСОБА_4 про поновлення строку на касаційне оскарження судових рішень щодо нього,
встановив:
До Верховного Суду надійшла касаційна скарга ОСОБА_4 , у якій порушується питання про перегляд вироку Шевченківського районного суду від 26 листопада 2020 року, ухвали Шевченківського районного суду м. Києва від 19 червня 2023 року, ухвали Київського апеляційного суду від 19 грудня 2024 року та просить направити справу на перегляд за нововиявленими обставинами.
Разом із тим, ОСОБА_4 звернувся із клопотанням про поновлення строку на касаційне оскарження зазначених судових рішень. В обґрунтування поважності причин пропуску строку на касаційне оскарження зазначає, що в нього були відсутні документи, які посвідчували його особу, і які ним були отримані у вересні 2024 року, що підтверджується оригіналом квитанції «Нової пошти». 
Відповідно до вимог ч. 2 ст. 426 КПКУкраїни касаційна скарга на судові рішення може бути подана протягом трьох місяців з дня проголошення судового рішення судом апеляційної інстанції, а засудженим, який тримається під вартою, - в той самий строк з дня вручення йому копії судового рішення.
Правило дотримання тримісячного строку має на меті гарантувати правову визначеність і забезпечити, щоб кримінальні провадження розглядалися впродовж розумного часу, не змушуючи органи влади та інших зацікавлених осіб перебувати у стані невизначеності. Воно надає особі, яка має право на касаційне оскарження, достатній строк для роздумів стосовно того, чи подавати касаційну скаргу, визначитися зі своїми аргументами та їх обґрунтуванням.
Частиною 1 ст. 117 КПКУкраїни визначено, зокрема, що пропущений із поважних причин строк має бути поновлений за клопотанням заінтересованої особи ухвалою слідчого судді, суду.
Поняття поважних причин пропуску строків є оціночним, а його вирішення покладається на розсуд суду.
Наведені скаржником обґрунтування про необхідність поновлення строку на касаційне оскарження колегія суддів Верховного Суду не визнає поважними з огляду на таке.
Суд касаційної інстанції виходить із того, що встановлений процесуальним законом строк (три місяці) для подання касаційної скарги є досить тривалим і достатнім для реалізації права на касаційне оскарження судових рішень. Водночас особа, яка бажає подати касаційну скаргу, має діяти сумлінно для того, щоб ефективно реалізувати своє право.
Хоча ст. 117 КПК  України містить норму щодо поновлення пропущеного строку, але це можливо лише у разі наявності поважних причин пропуску такого строку. За сталою практикою Верховного Суду під поважними причинами необхідно розуміти лише ті обставини, які були чи об`єктивно є непереборними, тобто не залежать від волевиявлення особи, пов`язані дійсно з істотними обставинами, перешкодами чи труднощами, що унеможливлювали своєчасне звернення до суду у визначений законом строк.
З наявних у касаційному суді копій матеріалів провадження, ОСОБА_4  неодноразово звертався до суду касаційної інстанції з касаційними скаргами на вирок Шевченківського районного суду від 26 листопада 2020 року, ухвалу Шевченківського районного суду м. Києва від 19 червня 2023 року та ухвалу Київського апеляційного суду від 19 грудня 2023 року.
Ухвалою колегії суддів Другої судової палати Касаційного кримінального суду від 04 червня 2024 року, касатору було надано строк для усунення недоліків його касаційної скарги, яка не відповідала вимогам ст. 427 КПК України. Ухвалою Верховного Суду від 08 липня 2024 року, касаційну скаргу засудженого на вказані судові рішення, повернуто на підставі п. 1 ч. 3 ст. 429 КПК України. 
Ухвалами Суду від 29 липня 2024 року та 10 жовтня 2024 року ОСОБА_4 було відмовлено у поновленні строку на касаційне оскарження судових рішень і його касаційну скаргу було повернуто на підставі п. 3 ч. 3 ст. 429 КПК України.
У клопотанні про поновлення строку касаційного оскарження, яке 28 жовтня 2024  року надійшло до Суду, ОСОБА_4 зазначає, що ним у вересні 2024 року через відділення Нової пошти отримано документи, які посвідчують його особу, що підтверджується відповідною квитанцією.
Проте, з долученої копії квитанції виданої ТОВ «Нова пошта» від 11 вересня 2024  року, у якій зазначено «отримувач ОСОБА_5 , тип відправлення -посилка, вага 0,5 кг, оголошена цінність 0,1 грн», не вбачається, що саме було надіслано цим поштовим відправленням (відсутній опис) та яке відношення має до цього відправлення ОСОБА_4 . 
Отже, зважаючи на наведене, а також враховуючи те, що жодних об`єктивних причин пропуску строку, які б касаційний суд міг визнати поважними, тобто пов`язаних дійсно з істотними обставинами, перешкодами чи труднощами, що унеможливили своєчасне звернення до суду у визначений законом строк, у поданому клопотанні не наведено, підстав для поновлення строку на касаційне оскарження колегія суддів не вбачає.
Відповідно до п. 3 ч. 3 ст. 429 КПК України касаційна скарга повертається, якщо вона подана після закінчення строку касаційного оскарження і суд касаційної інстанції за клопотанням такої особи не знайшов підстав для його поновлення.
Крім того, слід зазначити, що Законом України «Про внесення змін до Господарського процесуального кодексу України, Цивільного процесуального кодексу України, Кодексу адміністративного судочинства України та інших законодавчих актів» від 03 жовтня 2017 року, що набрав чинності 15 грудня 2017  року, внесено зміни до Кримінального процесуального кодексу України та визначено, що судом касаційної інстанції є Верховний Суд, проте автор скарги адресував її до Верховного Суду України. 
Керуючись п. 3 ч. 3 ст. 429 КПК України, Суд
постановив:
Відмовити ОСОБА_4 у поновленні строку на касаційне оскарження вироку Шевченківського районного суду від 26 листопада 2020 року, ухвали Шевченківського районного суду м. Києва від 19 червня 2023 року та ухвали Київського апеляційного суду від 19 грудня 2023 року.
Касаційну скаргу ОСОБА_4 на вирок Шевченківського районного суду від 26 листопада 2020 року, ухвалу Шевченківського районного суду м. Києва від 19 червня 2023 року та ухвалу Київського апеляційного суду від 19 грудня 2023 року повернути особі, яка її подала.
Ухвала оскарженню не підлягає.
Судді:

ОСОБА_1 	ОСОБА_2 	ОСОБА_3