ПІВДЕННО-ЗАХІДНИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД
_____________________________________________________________________________________________
П О С Т А Н О В А
ІМЕНЕМ  УКРАЇНИ

10 грудня 2024 року	  м. Одеса	Справа № 916/520/22	
Південно-західний  апеляційний господарський суд у складі колегії суддів:
головуючого судді: Філінюк І.Г.
суддів: Аленіна О.Ю.,  Принцевської Н.М.    

секретар судового засідання – Чеголя Є.О.
за участю:
ТОВ «РЕНІ-ОІЛ» - адвокат Архіпов О.Ю.
ЦДАКА ФАНДЗ С.К.А. (TZEDAKAH FUNDS S.C.A.) - адвокат Кучерина Б.В.  

розглянувши у відкритому судовому засіданні апеляційну скаргу   
ЦДАКА ФАНДЗ С.К.А. (TZEDAKAH FUNDS S.C.A.)
на ухвалу Господарського суду Одеської області від 22.10.2024 (про відмову у задоволенні заяви про забезпечення позову).
по справі №916/520/22
за позовом: ЦДАКА ФАНДЗ С.К.А. (TZEDAKAH FUNDS S.C.A.) корпоративного товариства з обмеженою відповідальністю
до відповідачів: 
1. Товариства з обмеженою відповідальністю «РЕНІ-ТЕРМІНАЛ»;
2.Товариства з обмеженою відповідальністю «РЕНІ-ОІЛ»;
3. ОСОБА_1 
за участю третіх осіб, які не заявляють самостійних вимог щодо предмету спору, на стороні відповідача:
1. ОСОБА_2 ;
2.Приватного нотаріуса Київського міського нотаріального округу Чуловського Володимира Анатолійовича;
3.Приватного нотаріуса Київського міського нотаріального округу Деделюк Світлани Юріївни;
4. Компанії «Нолпер Холдінгз Лімітед» (Nolper Holdings Limited)
про визнання договорів недійсними та скасування записів

суддя суду першої інстанції – Степанова Л.В.                                
місце винесення ухвали: м. Одеса, Господарський суд Одеської області, пр.-т Шевченка, 29,
повний текст ухвали складено та підписано: 22 жовтня 2024 

ВСТАНОВИВ:

В провадженні Господарського суду Одеської області перебуває справа №916/520/22 за позовом ЦДАКА ФАНДЗ С.К.А. (TZEDAKAH FUNDS S.C.A.) корпоративне товариство з обмеженою відповідальністю до відповідачів: 1. Товариства з обмеженою відповідальністю «Рені-Термінал», Товариства з обмеженою відповідальністю «Рені-Оіл» та ОСОБА_1 за участю третіх осіб, які не заявляють самостійних вимог щодо предмету спору на стороні відповідача ОСОБА_2 , приватного нотаріусу Київського міського нотаріального округу Чуловського Володимира Анатолійовича, приватного нотаріусу Київського міського нотаріального округу Деделюк Світлани Юріївни, Нолпер Холдінгз Лімітед (Nolper Holdings Limited) про визнання договору купівлі-продажу від 19.04.2021 недійсним.
01.10.2024 ЦДАКА ФАНДЗ С.К.А. (TZEDAKAH FUNDS S.C.A.) звернулося до суду з заявою про забезпечення позову в якій просить накласти арешт на комплекс по перевалці наливних вантажів (масел), загальною площею 245,8кв.м., розташований за адресою: АДРЕСА_1 , право власності на який зареєстроване за Товариством з обмеженою відповідальністю «Рені-Оіл» (код ЄДРПОУ 44154523), реєстраційний номер об`єкта нерухомого майна: 585697651241.
Ухвалою Господарського суду Одеської  області від 22.10.2024 у задоволенні заяви ЦДАКА ФАНДЗ С.К.А. (TZEDAKAH FUNDS S.C.A.) корпоративне товариство з обмеженою відповідальністю (1330, Люксембург, вул. бульвар Великої Княгині Шарлотти, буд. 2) за вх.суду№2-2-1549/24 від 01.10.2024 про забезпечення позову у справі №916/520/22 – відмовлено.
Обґрунтування оскаржуваної ухвали. 
Суд першої інстанції зазначив про те, що не підтверджено належними доказами, посилання заявника на оголошення в мережі Інтернет про продаж спірного майна датовані ще 2022 роком, натомість станом на день розгляду заяви, заявником не надано належних доказів, що станом на теперішній час відповідачами вживаються дії щодо відчуження комплексу по перевалці наливних вантажів (масел), загальною площею 245,8кв.м., розташований за адресою: Одеська область, Ренійський район, м. Рені, вул. Дунайська, 188/В-1, право власності на який зареєстроване за Товариством з обмеженою відповідальністю «Рені-Оіл», реєстраційний номер об`єкта нерухомого майна: 585697651241.
Заявником не надано обґрунтованих доказів, що невжиття таких заходів може істотно ускладнити чи унеможливити ефективний захист або поновлення порушених чи оспорюваних прав або інтересів позивача.
Не погодившись із вказаною ухвалою суду, ЦДАКА ФАНДЗ С.К.А. (TZEDAKAH FUNDS S.C.A.) звернулось до Південно-західного апеляційного господарського суду із апеляційною скаргою, в якій посилаючись на порушення судом першої інстанції норм процесуального права просить скасувати ухвалу Господарського суду Одеської області від 22.10.2024 року у справі №916/463/22 про відмову у забезпеченні позову та ухвалити нове рішення, яким задовольнити заяву про забезпечення позову позивача.
Узагальненні доводи апеляційної скарги. 
Скаржник зазначає, що існує реальний ризик зміни власника Комплексу по перевалці наливних вантажів (масел) внаслідок його відчуження або звернення стягнення на нього пов`язаною особою в будь-який момент. Неприйняття судом доказів про намір ТОВ «РЕНІ-ОІЛ» відчужити Комплекс по перевалці наливних вантажів (масел), оскільки оголошення датоване 2022 роком є необгрунтованим. Згідно з практикою Верховного Суду інформація про наявність іпотеки спірного нерухомого між пов`язаними особами після виникнення спору є маркером ухилення від виконання зобов`язань відповідача і може бути застосованою за аналогією у цьому спорі.
ЦДАКА ФАНДЗ С.К.А., як заставодержатель частки в статутному капіталі ТОВ «РЕНІ-ТЕРМІНАЛ», керуючись аналогією положень статей 54, 55 ГПК України, має право подати позов в інтересах ТОВ «РЕНІ-ТЕРМІНАЛ», оскільки бенефіціар та директор останнього не зацікавлені у визнанні недійсним спірного договору купівлі- продажу нерухомо майна, так як вказаний договір був укладений за їх зловмисною домовленістю;
Ефективним засобом відновлення прав ТОВ «РЕНІ-ТЕРМІНАЛ» та інтересів ЦДАКА ФАНДЗ С.К.А. (TZEDAKAH FUNDS S.C.A.) є визнання недійсним договору купівлі-продажу Комплексу по перевалці наливних вантажів (масел), оскільки спірний договір не виконувався. Стан фізичного володіння об`єкта нерухомого майна відрізняється від права володіння і не є тотожним.
Скаржник зазначає, що спір виник внаслідок зловмисної домовленості директорів та бенефіціарів ТОВ «РЕНІ-ТЕРМІНАЛ» та ТОВ «РЕНІ-ОІЛ», які очевидно діяли недобросовісно. Суду не потрібно на етапі забезпечення позову встановлювати всі обставини які свідчать про зловмисну домовленість представників ТОВ «РЕНІ-ТЕРМІНАЛ» та ТОВ «РЕНІ-ОІЛ», а лише звернути уваги на обставини, які не є звичайними для поведінки сторони у звичайних умовах здійснення господарської діяльність (відсутність розрахунку, низька ціна, розстрочення платежу, відсутність відповідальності Покупця за порушення строків оплати, перехід права власності до моменту розрахунку, договір між пов`язаними особами тощо).
Процесуальний рух справи в суді апеляційної інстанції.
Автоматизованою системою документообігу суду для розгляду справи було визначено колегію суддів у складі: головуючого судді – Філінюк І.Г. судді Аленін О.Ю., Принцевська Н.М., що підтверджується протоколом автоматизованого розподілу судової справи між суддями  від 08.11.2024.
На момент надходження апеляційної скарги матеріали оскарження ухвали від 22.10.2024 (про відмову у задоволенні заяви про забезпечення позову) на адресу Південно-західного апеляційного господарського суду не надходили. 
Ухвалою Південно-західного апеляційного господарського суду від 11.11.2024 доручено Господарському суду Одеської області невідкладно надіслати матеріали оскарження ухвали від 22.10.2024 (про відмову у задоволенні заяви про забезпечення позову) у справі №916/520/22 на адресу Південно-західного апеляційного господарського суду.
Відкладено вирішення питання щодо можливості відкриття, повернення, залишення без руху або відмови у відкритті апеляційного провадження за апеляційною скаргою ЦДАКА ФАНДЗ С.К.А. (TZEDAKAH FUNDS S.C.A.) на ухвалу Господарського суду Одеської області від 22.10.2024 (про відмову у задоволенні заяви про забезпечення позову) у справі №916/520/22  до надходження матеріалів оскарження ухвали з суду першої інстанції. 
15.11.2024 матеріали оскарження ухвали по справі №916/520/22 надійшли на адресу Південно-західного апеляційного господарського суду. 
Ухвалою Південно-західного апеляційного господарського суду від 25.11.2024 відкрито апеляційне провадження за апеляційною скаргою ЦДАКА ФАНДЗ С.К.А. (TZEDAKAH FUNDS S.C.A.) на ухвалу Господарського суду Одеської області від 22.10.2024 (про відмову у задоволенні заяви про забезпечення позову) у справі №916/520/22.
Призначено розгляд апеляційної скарги ЦДАКА ФАНДЗ С.К.А. (TZEDAKAH FUNDS S.C.A.) на ухвалу Господарського суду Одеської області від 22.10.2024 (про відмову у задоволенні заяви про забезпечення позову) у справі №916/520/22 на 10.12.2024 о 15:30 год.
06.12.2024 до суду надійшов відзив Товариства з обмеженою відповідальністю «РЕНІ-ОІЛ» на апеляційну скаргу, відповідно до якого просить апеляційну скаргу залишити без задоволення, а ухвалу Господарського суду Одеської області від 22.10.2024 без змін.
Під час судового засідання від 10.12.2024 представник ЦДАКА ФАНДЗ С.К.А. (TZEDAKAH FUNDS S.C.A.)  підтримав доводи та вимоги за апеляційною скаргою та наполягав на її задоволенні.
Представник Товариства з обмеженою відповідальністю «РЕНІ-ОІЛ» надав пояснення у відповідності до яких не погоджується із доводами та вимогами скаржника, просить залишити оскаржувану ухвалу без змін, а апеляційну скаргу без задоволення. 
Інші представники учасників справи у судове засідання не з`явились, про час, дату та місце розгляду справи були повідомлені належним чином.
Відповідно до ст. 240 ГПК України у судовому засіданні оголошено вступну та резолютивну частини постанови. 
Обговоривши доводи апеляційної скарги, перевіривши наявні матеріали справи на предмет їх юридичної оцінки господарським судом Миколаївської області та проаналізувавши застосування норм матеріального та процесуального права, колегія суддів вважає, що апеляційна скарга не підлягає задоволенню, виходячи з наступного.
Відповідно до приписів ст. 269 ГПК України суд апеляційної інстанції переглядає справу за наявними у ній і додатково поданими доказами та перевіряє законність і обґрунтованість рішення суду першої інстанції в межах доводів та вимог апеляційної скарги. Суд апеляційної інстанції досліджує докази, що стосуються фактів, на які учасники справи посилаються в апеляційній скарзі та (або) відзиві на неї. Суд апеляційної інстанції не обмежений доводами та вимогами апеляційної скарги, якщо під час розгляду справи буде встановлено порушення норм процесуального права, які є обов`язковою підставою для скасування рішення, або неправильне застосування норм матеріального права.
Фактичні обставини, встановлені судом.
ЦДАКА ФАНДЗ С.К.А. (TZEDAKAH FUNDS S.C.A.) корпоративне товариство з обмеженою відповідальністю до відповідачів: 1. Товариства з обмеженою відповідальністю «Рені-Термінал», Товариства з обмеженою відповідальністю «Рені-Оіл» та ОСОБА_1 за участю третіх осіб, які не заявляють самостійних вимог щодо предмету спору на стороні відповідача ОСОБА_2 , приватного нотаріусу Київського міського нотаріального округу Чуловського Володимира Анатолійовича, приватного нотаріусу Київського міського нотаріального округу Деделюк Світлани Юріївни, Нолпер Холдінгз Лімітед (Nolper Holdings Limited) про визнання договору купівлі-продажу від 19.04.2021 недійсним.
01.10.2024р. ЦДАКА ФАНДЗ С.К.А. (TZEDAKAH FUNDS S.C.A.) звернулося до суду з заявою про забезпечення позову в якій просить накласти арешт на комплекс по перевалці наливних вантажів (масел), загальною площею 245,8кв.м., розташований за адресою: АДРЕСА_1 , право власності на який зареєстроване за Товариством з обмеженою відповідальністю “Рені-Оіл” (код ЄДРПОУ 44154523), реєстраційний номер об`єкта нерухомого майна: 585697651241.
В обґрунтування заяви про забезпечення позову ЦДАКА ФАНДЗ С.К.А. (TZEDAKAH FUNDS S.C.A.) зазначає, що позивачем у цій справі виступає ТОВ “Рені-Термінал”, а ЦДАКА ФАНДЗ С.К.А. подало позов в його інтересах. Внаслідок укладення спірного договору внаслідок зловмисної домовленості представника ТОВ “Рені-Термінал” вибуло з власності ТОВ “Рені-Термінал” єдине належне йому нерухоме майно - Комплекс по перевалці наливних вантажів (масел). Визнання недійсним договору купівлі-продажу Комплексу по перевалці наливних вантажів (масел) недійсним поверне його у власність ТОВ “Рені-Термінал”, оскільки згідно з даними Державного реєстру речових прав на нерухоме майно формальним власником Комплексу по перевалці наливних вантажів (масел) є ТОВ “Рені-Оіл” в якого зникне (припиниться внаслідок визнання недійсним договору) правова підстава права власності. В свою чергу, повернення у власність ТОВ “Рені-Термінал” Комплексу по перевалці наливних вантажів (масел) відновить вартість частки в статутному капіталі ТОВ “Рені-Термінал” (корпоративних прав), яка перебуває в заставі у ЦДАКА ФАНДЗ С.К.А.., оскільки цінність корпоративних прав на товариство з обмеженою відповідальністю залежить напряму від кількості та якості активів, які належать юридичній особі, корпоративні права якої оцінюються. Цінність корпоративних прав на ТОВ “Рені-Термінал” полягала лише в тому, що у власності товариства перебував Комплекс по перевалці наливних вантажів (масел) з використанням якого товариство здійснювало господарську діяльність. Іншого майна, майнових прав ТОВ “Рені-Термінал” на момент укладення договору застави не мало. Вибуття з власності ТОВ “Рені-Термінал” Комплексу по перевалці наливних вантажів (масел) на невигідних умовах внаслідок зловмисної домовленості представника ТОВ “Рені-Термінал” повністю знецінило предмет застави. Таким чином, визнання недійсним договору купівлі-продажу Комплексу по перевалці наливних вантажів (масел) відновить у ТОВ “Рені-Термінал” право власності на нього, що в свою чергу відновить вартість частки в статутному капіталі ТОВ “Рені-Термінал”, яка перебуває в заставі у ЦДАКА ФАНДЗ С.К.А. 
Заявник зазначає, що накладення арешту на Комплекс по перевалці наливних вантажів відповідача – це по суті обмеження його права розпоряджатися цим майном. Накладення арешту на спірне майно не обмежує права відповідача на фактичне володіння та користування цим майном, а слугує лише заходом запобігання ймовірних порушень прав позивача. Арешт лише унеможливлює подальше відчуження спірного нерухомого майна третій особі, а у разі задоволення судом вимог позивача забезпечить реальне та ефективне відновлення його порушених прав. Таким чином, жодних втрат від накладення арешту відповідач не понесе. При цьому у разі відчуження відповідачем Комплексу по перевалці наливних вантажів або звернення стягнення на нього іпотекодержателем унеможливить ефективний захист (відновлення) прав позивача у рамках цієї справи. Тобто ефективним заходом забезпечення позову має бути захід, який унеможливлює перехід права власності на Комплекс по перевалці наливних вантажів іншим особам. Накладення арешту спрямоване проти дій відповідача, який за час розгляду справи може приховати майно, відчужити, знецінити тощо. ЦДАКА ФАНДЗ С.К.А. в інтересах ТОВ “Рені-Термінал” просить накласти арешт саме на майно, яке було предметом спірного договору купівлі-продажу. При цьому жодна норма ГПК України не обмежує суд застосовувати арешт у спорах немайнового характеру при умові, якщо його застосування може забезпечити реальне та ефективне відновлення порушених прав позивача. Позивач пропонує суду не встановлювати заходи зустрічного забезпечення позову, оскільки сам факт накладення арешту на спірне нерухоме майно не тягне завдання йому збитків, а лише обмежує його право відчужувати його, залишаючи за ним право користування та володіння та позивач і так є потерпілою стороною.
Як вказує заявник, ЦДАКА ФАНДЗ С.К.А. в інтересах позивача кілька разів зверталось до суду з клопотанням про накладення арешту, але судом не була врахована надана інформація щодо наміру відчуження ТОВ “Рені-Оіл” Комплексу по перевалці наливних вантажів (масел). Так, в клопотанні про накладення арешту від 14.07.2022 (вх. №2-564/22 від 15.07.2022) було наведено докази про намір відчуження ТОВ “Рені-Оіл” Комплексу по перевалці наливних вантажів (масел), а саме: “При вивченні оголошень про продаж нерухомого майна на спеціалізованих ресурсах, позивачем було виявлене оголошення, яке свідчать про намір ТОВ “Рені-Оіл” (його бенефіціарного власника) відчужити спірне нерухоме майно. Так, на сайті http://vashuspeh.com.ua/, який позиціонується як сайт агентства нерухомості “УСПЕХ”, розміщене оголошення про продаж спірного нерухомого майна за 2 000 000 (два мільйони) доларів США. (http://vashuspeh.com.ua/nedvizhimost/kommercheskaya-nedvizhimost/prodazhaneftebazy-perevalka-nalivny/. Тотожність спірного нерухомого майна та майна, описаного в оголошенні не викликає жодних сумнів. Так, крім того, що фотографії нафтобази, зазначені в оголошенні, є фотографіями Комплексу по перевалці наливних вантажів (масел), у вказаному оголошенні зазначено, що продається нафтобаза в порту Рені, резервуарний парк якої складається з 5 вертикальних резервуарів ємністю по 3000 куб.м загальним об`ємом 15 000 куб.м. Виробнича потужність – 300 тис. т/год. Вантажні операції здійснюються на причалах №2, № 3 и № 9. Слід зазначити, що згідно з даними технічного паспорту на спірне нерухоме майно, в його склад входить також п`ять резервуарів. Хоча в технічному паспорті і не вказані об`єми цистерн та інші комерційні характеристики Комплексу, однак, опис нафтобази у вказаному оголошенні повністю співпадає з описом Комплексу по перевалці наливних вантажів (масел) розміщеним “Рені-Термінал” за посиланням https://ua.bizorg.su/uslugi-neftebaz-r/p6389153-hranenie-i-perevalkanefteproduktov-idrugih-vidov-nalivnyh-gruzov в період коли ТОВ “Рені-Термінал” було власником і здійснювало з його використанням господарську діяльність. Так, в описі, розміщеному ТОВ “Рені-Термінал”, на сайті https://ua.bizorg.su/ вказується, що “комплекс із зберігання та перевалки нафтопродуктів та інших видів наливних вантажів, розташований на р. Дунай у порту Рені, потужністю 300 тис.т/рік, із загальним обсягом резервуарного парку 15 тис.куб.м. Унікальне географічне розташування, різноманітні технологічні можливості, ідеальні умови для партнерства. Глибини біля причалів дозволяють приймати судна осадом до 7,2 мкоду”. Крім того, адвокатом Кучериною Б.В. були виявлені інші докази, які свідчать про продаж Комплексу по перевалці наливних вантажів (масел): в щорічному звіті за рік, який закінчується 30 червня 2023 Кернел Холдінг С.А. інформація про купівлю Комплексу по перевалці наливних вантажів (масел) зустрічається двічі. Так, у вказаному звіті Голова правління Kernel Holding S.A. Андрій Веревський заявив “У липні 2023 року ми уклали угоду про придбання 100% корпоративних прав ТОВ “Рені-Оіл”, терміналу з перевалки  соняшникової олії в порту Рені, за 24,75 млн доларів США. Цей термінал являється єдиним об`єктом серед портів річки Дунай України з необхідними потужностями прийому, зберігання та розвантаження, що забезпечує безперебійний експорт соняшникової олії навіть у разі блокування чорноморських портів. Очікується, що угода буде завершена до 31 грудня 2023 року.”. В підрозділі “Зміцнення матеріальної бази” розділу “Інфраструктура та торгівля” вказано звіту зазначено”: Коли стало очевидно, що зернова угода не буде продовжена, ми зрозуміли нагальну потребу забезпечити потужності з перевалки соняшникової олії через річку Дунай. Таким чином, після вказаної дати ми погодились придбати 100% корпоративних прав ТОВ “Рені-Оіл”, термінал з перевалки олії, ємністю 15 тис. тон одноразового зберігання соняшникової олії в Ренійському порту за 24,75 млн доларів США. Це єдиний серед дунайських портів України термінал із належними потужностями прийому, зберігання та розвантаження, що дозволяє експортувати соняшникову олію навіть у разі блокади чорноморських портів. Очікується, що угода буде завершена до 31 грудня 2023 року.”. Вказані формулювання дають підстави вважати, що група компаній Кернел ОСОБА_3 погодилась придбати, як 100% корпоративних прав у ТОВ “Рені-Оіл” (мовою оригіналу RENI-OIL LLC), так і термінал з перевалки соняшникової олії, оскільки вказані об`єкти розділені комою, що свідчить про перерахування об`єктів, які група компаній Кернел ОСОБА_3 планує купити до 31 грудня 2023 року. Слід зазначити, що у ТОВ “Рені-Оіл” крім Комплексу по перевалці наливних вантажів (масел) інших терміналів у власності ніколи не було. Слово “погодилась” свідчить, що група компаній Кернел ОСОБА_3 отримала пропозицію про продаж Комплексу по перевалці наливних вантажів (масел), яка могла бути запропонована тільки власником - ТОВ “Рені-Оіл”. У зазначених звітах Комплекс по перевалці наливних вантажів (масел) називається “термінал з перевалки соняшникової олії в порту Рені” або “термінал з перевалки олії”, але його місцезнаходження (Ренійський торгівельний порт), ємність 15 тис. тон, зв`язок з ТОВ “Рені-Оіл” (право власності) дає підстави стверджувати, що мова йде про один і той же об`єкт нерухомого майна.
Враховуючи викладене, ЦДАКА ФАНДЗ С.К.А. (TZEDAKAH FUNDS S.C.A.) корпоративне товариство з обмеженою відповідальністю просить задовольнити вимоги заяви та накласти арешт на комплекс по перевалці наливних вантажів (масел), загальною площею 245,8кв.м., розташований за адресою: Одеська область, Ренійський район, м. Рені, вул. Дунайська, 188/В-1, право власності на який зареєстроване за Товариством з обмеженою відповідальністю “Рені-Оіл” (код ЄДРПОУ 44154523), реєстраційний номер об`єкта нерухомого майна: 585697651241.
Мотивувальна частина.
Відповідно до статті 136 Господарського процесуального кодексу України господарський суд за заявою учасника справи має право вжити передбачених статтею 137 цього Кодексу заходів забезпечення позову. Забезпечення позову допускається як до пред`явлення позову, так і на будь-якій стадії розгляду справи, якщо невжиття таких заходів може істотно ускладнити чи унеможливити виконання рішення суду або ефективний захист або поновлення порушених чи оспорюваних прав або інтересів позивача, за захистом яких він звернувся або має намір звернутися до суду.
Згідно із пунктами 1, 2, 4 частини першої статті 137 Господарського процесуального кодексу України позов забезпечується, зокрема, накладенням арешту на майно та (або) грошові кошти, що належать або підлягають передачі або сплаті відповідачу і знаходяться у нього чи в інших осіб; забороною відповідачу вчиняти певні дії; забороною іншим особам вчиняти дії щодо предмета спору або здійснювати платежі, або передавати майно відповідачеві, або виконувати щодо нього інші зобов`язання.
Під час вирішення питання про вжиття заходів щодо забезпечення позову господарським судам слід враховувати, що таким заходами не повинні блокуватися господарська діяльність юридичної особи, порушуватися права осіб, що не є учасниками судового процесу, застосовуватися обмеження, не пов`язані з предметом спору.
Відповідно до частини четвертої статті 137 Господарського процесуального кодексу України заходи забезпечення позову, крім арешту морського судна, що здійснюється для забезпечення морської вимоги, мають бути співмірними із заявленими позивачем вимогами.
Згідно із пунктом 4 частини п`ятої статті 137 Господарського процесуального кодексу України не допускається забезпечення позову у спорах, що виникають з корпоративних відносин, шляхом заборони здійснювати органам державної влади, органам місцевого самоврядування, Фонду гарантування вкладів фізичних осіб покладені на них згідно із законодавством владні повноваження, крім заборони приймати конкретні визначені судом рішення, вчиняти конкретні дії, що прямо стосуються предмета спору.
Адекватність заходу до забезпечення позову, що застосовується господарським судом, визначається його відповідністю вимогам, на забезпечення яких він вживається. Оцінка такої відповідності здійснюється господарським судом, зокрема, з урахуванням співвідношення прав (інтересу), про захист яких просить заявник, з вартістю майна, на яке вимагається накладення арешту, або майнових наслідків заборони відповідачеві вчиняти певні дії. Обрані заходи до забезпечення позову не повинні мати наслідком повне припинення господарської діяльності суб`єкта господарювання, якщо така діяльність, у свою чергу, не призводитиме до погіршення стану належного відповідачеві майна чи зниження його вартості.
Згідно із частиною першою статті 17 Закону України “Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини” від 23.02.2006 № 3477-IV при здійсненні судочинства суди застосовують Конвенцію про захист прав людини і основоположних свобод 1950 року та практику Європейського суду з прав людини як джерело права.
Статтею 6 вказаної Конвенції передбачено, зокрема, що кожен має право на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, встановленим законом, який вирішить спір щодо його прав та обов`язків цивільного характеру.
Відповідно до статті 13 Конвенції кожен, чиї права та свободи, визнані в цій Конвенції, було порушено, має право на ефективний засіб юридичного захисту в національному органі, навіть якщо таке порушення було вчинене особами, які здійснювали свої офіційні повноваження.
При цьому Європейський суд з прав людини у рішенні від 29 червня 2006 року у справі “Пантелеєнко проти України” (п. 77, Заява № 11901/02) зазначив, що засіб юридичного захисту має бути ефективним, як на практиці, так і за законом. Існування такого засобу повинно бути достатнім не тільки в теорії, але й на практиці, без чого йому бракуватиме необхідної доступності та ефективності.
Європейський суд з прав людини у рішенні від 20.07.2004 у справі “Шмалько проти України” (п. 43, Заява № 60750/00) наголосив, що пункт 1 статті 6 гарантує кожному право на звернення до суду або арбітражу з позовом стосовно будь-яких його цивільних прав та обов`язків. Таким чином, ця стаття проголошує “право на суд” , одним з аспектів якого є право на доступ, тобто право подати позов з приводу цивільно-правових питань до суду. Однак це право було б ілюзорним, якби правова система держави допускала, щоб остаточне судове рішення, яке має обов`язкову силу, не виконувалося на шкоду одній зі сторін. Було б незрозуміло, якби стаття 6 детально описувала процесуальні гарантії, які надаються сторонам у спорі, а саме: справедливий, публічний і швидкий розгляд, - і, водночас, не передбачала виконання судових рішень. Якщо тлумачити статтю 6 як таку, що стосується виключно доступу до судового органу та судового провадження, то це могло б призводити до ситуацій, що суперечать принципу верховенства права, який договірні держави зобов`язалися поважати, ратифікуючи Конвенцію. Отже, для цілей статті 6 виконання рішення, ухваленого будь-яким судом, має розцінюватися як складова частина “судового розгляду” (див. рішення у справі "Горнсбі проти Греції" від 19.03.97 p., Reports of Judgments and Decisions 1997-11, c. 510, n. 40).
У вирішенні питання про забезпечення позову господарський суд має здійснити оцінку обґрунтованості доводів заявника щодо необхідності вжиття відповідних заходів з урахуванням:
- розумності, обґрунтованості і адекватності вимог заявника щодо забезпечення позову;
- забезпечення збалансованості інтересів сторін, а також інших учасників судового процесу;
- наявності зв`язку між конкретним заходом до забезпечення позову і предметом позовної вимоги, зокрема, чи спроможний такий захід забезпечити фактичне виконання судового рішення в разі задоволення позову;
- імовірності утруднення виконання або невиконання рішення господарського суду в разі невжиття таких заходів;
- запобігання порушенню у зв`язку із вжиттям таких заходів прав та охоронюваних законом інтересів осіб, що не є учасниками даного судового процесу.
Таким чином, необхідною умовою вжиття заходів до забезпечення позову є наявність обставин, які свідчать про те, що в разі невжиття таких заходів можуть виникнути перешкоди щодо виконання рішення суду. Безпосередньою метою вжиття заходів є саме забезпечення виконання рішення суду. Інститут забезпечення позову в господарському процесі існує виключно з метою забезпечення гарантії виконання майбутнього судового рішення.
Адекватність заходу до забезпечення позову, що застосовується господарським судом, визначається його відповідністю вимогам, на забезпечення яких він вживається. Оцінка такої відповідності здійснюється господарським судом, зокрема, з урахуванням співвідношення прав (інтересу), про захист яких просить заявник, з вартістю майна, на яке вимагається накладення арешту, або майнових наслідків заборони відповідачеві вчиняти певні дії.
Суд зазначає, що заява про забезпечення позову не може ґрунтуватися на припущеннях заявника. Особа, яка подала заяву про забезпечення позову, повинна обґрунтувати необхідність вжиття відповідного заходу забезпечення позову. Достатньо обґрунтованим для забезпечення позову є підтверджена доказами наявність фактичних обставин, з якими пов`язується застосування певного виду забезпечення позову.
Заходи забезпечення позову повинні узгоджуватися із предметом та підставами позову, а особа, яка заявляє про необхідність вжиття заходів забезпечення позову судом, зобов`язана довести зв`язок між неприйняттям таких заходів і утрудненням чи неможливістю виконання судового акта.
Частиною 1 статті 74 Господарського процесуального кодексу України встановлено, що кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень.
Положеннями ч. 2 ст.76 Господарського процесуального кодексу України передбачено, що предметом доказування є обставини, які підтверджують заявлені вимоги чи заперечення або мають інше значення для розгляду справи і підлягають встановленню при ухваленні судового рішення.
Отже, у розумінні зазначених положень обґрунтування необхідності забезпечення позову полягає у доказуванні обставин, з якими пов`язано вирішення питання про забезпечення позову. З урахуванням загальних вимог, передбачених статтею 73 Господарського процесуального кодексу України, обов`язковим є подання доказів наявності фактичних обставин, з якими пов`язується застосування певного заходу забезпечення позову. Аналогічну правову позицію висловлено Верховним Судом у постанові від 14.06.2018 по справі № 910/361/18.
Отже, у кожному конкретному випадку розглядаючи заяву про забезпечення позову суду належить встановить наявність обставин, які свідчать про те, що в разі невжиття таких заходів можуть виникнути перешкоди для виконання рішення суду у разі задоволення позову. При цьому обов`язок доказування наявності таких обставин покладається на заявника.
У постанові Великої Палати Верховного Суду від 12.02.2020 у справі №381/4019/18 висловлено позицію про те, що необхідність застосування заходів забезпечення випливає з фактичних обставин справи, які свідчать про наявність підстав вважати, що незастосування цього заходу призведе до утруднення чи унеможливлення виконання рішення суду в разі задоволення позову.
За висновком об`єднаної палати Касаційного господарського суду викладеним у постанові від 16.08.2018 року у справі №910/1040/18, умовою застосування заходів до забезпечення позову за вимогами немайнового характеру є достатньо обґрунтоване припущення, що невжиття таких заходів може істотно ускладнити чи унеможливити ефективний захист або поновлення порушених чи оспорюваних прав або інтересів позивача, за захистом яких він звернувся або має намір звернутися до суду.
При цьому, в таких немайнових спорах має досліджуватися, чи не призведе невжиття заявленого заходу забезпечення позову до порушення вимоги щодо справедливого та ефективного захисту порушених прав, оскільки позивач не зможе їх захистити в межах одного цього судового провадження за його позовом без нових звернень до суду.
Достатньо обґрунтованим для забезпечення позову є підтверджена доказами наявність фактичних обставин, з якими пов`язується застосування певного виду забезпечення позову.
З матеріалів справи вбачається, що заявник звернувся до суду з позовними вимогами немайнового характеру, а тому слід зазначити, що судове рішення у разі задоволення позовних вимог не вимагатиме примусового виконання. Тобто, в даному випадку не має взагалі застосуватися та досліджуватися така підстава вжиття заходів забезпечення позову, як достатньо обґрунтоване припущення, що невжиття таких заходів може істотно ускладнити чи унеможливити виконання рішення суду, а має застосовуватися та досліджуватися така підстава вжиття заходів забезпечення позову, як достатньо обґрунтоване припущення, що невжиття таких заходів може істотно ускладнити чи унеможливити ефективний захист або поновлення порушених чи оспорюваних прав або інтересів позивача, за захистом яких він звернувся чи має намір звернутися до суду. Висновок Верховного Суду у складі суддів Об`єднаної палати Касаційного господарського суду в постанові від 16.08.2018 року за №910/1040/18.
Оскільки вказана вимога має немайновий характер, судове рішення у разі задоволення такої вимог не вимагатиме примусового виконання, то в даному випадку не має взагалі застосуватися та досліджуватися така підстава вжиття заходів забезпечення позову, як достатньо обґрунтоване припущення, що невжиття таких заходів може істотно ускладнити чи унеможливити виконання рішення суду. 
Отже, звертаючись з відповідною заявою, саме позивач повинен обґрунтувати імовірність утруднення або унеможливлення ефективного захисту або поновлення порушених чи оспорюваних прав або інтересів позивача, за захистом яких він звернувся до суду, у разі невжиття заявлених заходів забезпечення позову.
Колегії суддів зазначає, що скаржником не було визначено, в чому полягає у спірних правовідносинах саме істотне ускладнення чи неможливість ефективного захисту або поновлення порушених чи оспорюваних прав або інтересів Позивача, за захистом яких він звернувся, не вказано, в чому будуть полягати дії, направлені на відновлення прав Позивача, не надано оцінки складності вчинення цих дій, не встановлено, що витрати, пов`язані з відновленням прав, будуть значними.
Колегія суддів погоджується з висновком суду першої інстанції, що доводи про ризик вчинення відповідачами дій з реалізації (відчуження) належного TOB «Рені-Оіл» комплексу по перевалці наливних вантажів (масел) на момент подання заяви про забезпечення позову базуються виключно на припущеннях позивача. 
Так, самі лише посилання в заяві на потенційну можливість відчуження майна без наведення відповідного обґрунтування підтвердженого доказами не є достатньою підставою для задоволення заяви про забезпечення позову. Хоча заява про забезпечення позову містить опис та хронологію виникнення спірних правовідносин і дій відповідачів, які на думку заявника є недобросовісними, однак вказане не є беззаперечним мотивом задля вжиття такого заходу забезпечення позову як арешт майна. 
Твердження скаржника про те, що арешт майна не обмежить право Товариства з обмеженою відповідальністю «Рені-Оіл» на володіння та користування цим майном, судом не може бути розцінене як достатній аргумент для забезпечення позову за відсутності встановлення інших належних мотивів, які є обов`язковими під час розгляду відповідних заяв. 
Крім того, як вірно зауважено місцевим господарським судом, що ЦДАКА ФАНДЗ С.К.А. (TZEDAKAH FUNDS S.C.A.) на те, що в заяві про забезпечення позову ЦДАКА ФАНДЗ С.К.А. (TZEDAKAH FUNDS S.C.A.) зазначив позивачем Товариство з обмеженою відповідальністю «Рені-Термінал» в інтересах якого діє ЦДАКА ФАНДЗ С.К.А. (TZEDAKAH FUNDS S.C.A.), однак як зазначив відповідач - Товариство з обмеженою відповідальністю «Рені-Термінал», що Товариство з обмеженою відповідальністю «Рені-Термінал» в особі директора Остапенко Юрія Валерійовича не уповноважувало ЦДАКА ФАНДЗ С.К.А. (TZEDAKAH FUNDS S.C.A.) представляти інтереси Товариство з обмеженою відповідальністю “Рені-Термінал”, крім того Товариство з обмеженою відповідальністю “Рені-Термінал” є відповідачем у справі №916/520/22.
З огляду на викладене вище, суд першої інстанції дійшов вірного висновку, що станом на дату винесення оскаржуваної ухвали були відсутні підстави для вжиття заходів забезпечення позову.
Посилання скаржника на те, що наявність іпотеки на Комплекс по перевалці наливних вантажів свідчить, що існує реальна загроза зміни суб`єкта права власності на відповідний комплекс до моменту прийняття рішення у справі, не приймається до уваги, адже апелянтом не було надано жодних доказів того, що у даному випадку відповідачами вживаються реальні заходи по відчуженню комплексу по перевалці наливних вантажів (масел).
Порушень або неправильного застосування судом першої інстанції норм процесуального та матеріального права колегією суддів під час перегляду справи не встановлено.
Висновки апеляційного господарського суду.
Згідно статті 276 ГПК України суд апеляційної інстанції залишає апеляційну скаргу без задоволення, а судове рішення без змін, якщо визнає, що суд першої інстанції ухвалив судове рішення з додержанням норм матеріального і процесуального права.
Доводи, наведені скаржником в апеляційній скарзі, колегією суддів до уваги не приймаються з огляду на те, що вони є необґрунтованими та такими, що спростовуються вищевикладеним та матеріалами справи. 
Будь-яких підстав для скасування ухвали Господарського суду Одеської області від 22.10.2024 по справі №916/520/22 за результатами її апеляційного перегляду колегією суддів не встановлено.
За вказаних обставин оскаржувану ухвалу Господарського суду Одеської області від 22.10.2024 по справі №916/520/22 слід залишити без змін, а апеляційну скаргу – без задоволення.          Виходячи з приписів статті 129 Господарського процесуального кодексу України, суд вирішує питання про розподіл судових витрат у разі, якщо справа вирішується по суті.
Враховуючи те, що судом апеляційної інстанції ухвалу Господарського суду Одеської області від 22.10.2024 по справі №916/520/22 залишено без змін, і справу повернуто до Господарського суду Одеської області, відсутні підстави для розподілу судового збору за подання скаржником апеляційної скарги.

Керуючись статтями 129, 232, 233, 236, 240, 269, 270, 275, 276-277, 281-284, 339-343 Господарського процесуального кодексу України, Південно-західний апеляційний господарський суд –
ПОСТАНОВИВ:

Апеляційну скаргу ЦДАКА ФАНДЗ С.К.А. (TZEDAKAH FUNDS S.C.A.) – залишити без задоволення.
Ухвалу Господарського суду Одеської області від 22.10.2024 у справі №  916/520/22 – залишити без змін.
Витрати по сплаті судового збору за подання апеляційної скарги покласти на ЦДАКА ФАНДЗ С.К.А. (TZEDAKAH FUNDS S.C.A.).
Постанова суду апеляційної інстанції набирає законної сили з дня її прийняття і може бути оскаржена до Верховного Суду у строки, передбачені статтею 288 ГПК України.
Повний текст постанови складено 11.12.2024. 

Головуючий суддя                                                                      І.Г. Філінюк 

Суддя                                                                                          О.Ю. Аленін   

Суддя                                                                                          Н.М. Принцевська