ПОСТАНОВА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

25 жовтня 2024 р. 	Справа № 520/38200/23	
Другий апеляційний адміністративний суд у складі колегії:
Головуючого судді: П`янової Я.В.,
Суддів: Присяжнюк О.В. ,  Русанової В.Б. ,

розглянувши в порядку письмового провадження у приміщенні Другого апеляційного адміністративного суду адміністративну справу за апеляційною скаргою Чернігівської митниці на рішення Харківського окружного адміністративного суду від 24.06.2024, головуючий суддя І інстанції: Зоркіна Ю.В., м. Харків, повний текст складено 24.06.24  у справі № 520/38200/23
за позовом    Товариства з обмеженою відповідальністю "Опцион Плюс"  
до    Чернігівської митниці   
про визнання протиправними та скасування рішення, картки відмови,
ВСТАНОВИВ:
Товариство з обмеженою відповідальністю «ОПЦИОН ПЛЮС» (далі - позивач, ТОВ «ОПЦИОН ПЛЮС») звернулося до Харківського окружного адміністративного суду з позовною заявою до Чернігівської митниці (далі – відповідач, митниця), в якій просило:
1) визнати протиправними та скасувати: 
- рішення про коригування митної вартості товарів №UA102000/2023/000040/2 від 01.12.2023 та картку відмови №UA102020/2023/000196 від 01.12.2023; 
- рішення про коригування митної вартості товарів №UA102000/2023/000042/2 від 05.12.2023 та картку відмови №UA102020/2023/000199 від 05.12.2023; 
- рішення про коригування митної вартості товарів №UA102000/2023/000045/2 від 20.12.2023 та картку відмови №UA102020/2023/000204 від 20.12.2023; 
2) стягнути на користь Товариства з обмеженою відповідальністю «ОПЦИОН ПЛЮС» витрати на оплату судового збору у загальному розмірі 24 816,41 грн та витрати на професійну правничу допомогу у фіксованому розмірі 50 000,00 грн за рахунок бюджетних асигнувань Чернігівської митниці.
Рішенням Харківського окружного адміністративного суду від 24 червня 2024 року адміністративний позов задоволено.
Визнано протиправними та скасовано рішення про коригування митної вартості товарів №UA102000/2023/000040/2 від 01.12.2023 та картку відмови №UA102020/2023/000196 від 01.12.2023.
Визнано протиправними та скасовано рішення про коригування митної вартості товарів №UA102000/2023/000042/2 від 05.12.2023 та картку відмови №UA102020/2023/000199 від 05.12.2023.
Визнано протиправними та скасовано рішення про коригування митної вартості товарів №UA102000/2023/000045/2 від 20.12.2023 та картку відмови №UA102020/2023/000204 від 20.12.2023.
Стягнуто на користь Товариства з обмеженою відповідальністю "ОПЦИОН ПЛЮС" за рахунок бюджетних асигнувань Чернігівської митниці судові витрати зі сплати судового збору у розмірі 19853 грн 13 коп.
Стягнуто за рахунок бюджетних асигнувань Чернігівської митниці на користь Товариства з обмеженою відповідальністю "ОПЦИОН ПЛЮС" витрати на професійну правничу допомогу у сумі 10000,00 грн.
Не погодившись із рішенням суду першої інстанції, відповідач оскаржив його в апеляційному порядку, оскільки вважає, що рішення ухвалене з неправильним застосуванням норм матеріального права та порушенням норм процесуального права.
В обґрунтування вимог апеляційної скарги відповідач зазначає, що ухвалюючи оскаржуване рішення, суд першої інстанції не надав належної оцінки доказам у справі, обставинам та матеріалам, що мають значення для правильного вирішення справи, не застосував до спірних правовідносин приписи ст. ст. 51, 52, 58, 280, 295, 336, 345, 346 Митного кодексу України.
За результатами апеляційного розгляду відповідач просить скасувати оскаржуване рішення суду та ухвалити нове судове рішення, яким у позові відмовити повністю.
Від позивача надійшов відзив на апеляційну скаргу, в якому він зазначає, що судом першої інстанції правильно встановлено обставини справи, рішення ухвалене з додержанням норм матеріального та процесуального права, з дослідженням усіх доказів та встановленням усіх обставин у справі. Вважає рішення суду першої інстанції законним та обґрунтованим, а тому апеляційну скаргу просить залишити без задоволення, а рішення суду першої інстанції - без змін.
Відповідно до пункту третього частини першої статті 311 Кодексу адміністративного судочинства України (далі також – КАС України) суд  апеляційної  інстанції  розглядає справу  в порядку письмового провадження за наявними у справі матеріалами, фіксування судового засідання за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється.
Колегія суддів, переглянувши справу за наявними у ній доказами, перевіривши законність і обґрунтованість рішення суду першої інстанції в межах доводів та вимог апеляційної скарги, вважає, що апеляційна скарга не підлягає задоволенню, з таких підстав.
Судом першої інстанції встановлено та знайшло своє підтвердження під час апеляційного розгляду справи, що 15.05.2023 між Товариством з обмеженою відповідальністю «ОПЦИОН ПЛЮС» (Покупець) та NOVINO TRADING LIMITED (Постачальник) укладено контракт № NTL20230515 (далі також – Контракт), 27.06.2023 між ТОВ «ОПЦИОН ПЛЮС» та NOVINO TRADING LIMITED підписано додаткову угоду до контракту № NTL20230515 від 15.05.2023, якою доповнено ст. 3 Контракту.
19.09.2023 між ТОВ «ОПЦИОН ПЛЮС» та NOVINO TRADING LIMITED підписано додаткову угоду до контракту № NTL20230515 від 15.05.2023, якою також доповнено ст. 3 Контракту.
Статтями 1 - 4 Контракту визначено, що постачальник зобов`язується поставити Покупцеві товари сорту; загальна кількість і асортимент поставленого Товару складається з партій товару, кількість яких визначається в інвойсі на кожну поставку; поставка Товару за цим договором здійснюється відповідно до ІНКОТЕРМС-2010. Умови поставки визначаються і узгоджуються Сторонами для кожної окремої партії Товару і вказуються в інвойсі; ціна за одиницю Товару узгоджується і встановлюється в інвойсі на кожну окрему партію Товару до цього договору. Загальна сума договору визначається загальною кількістю поставленого товару за Договором. Валюта контракту і платежів – долар США.
01.12.2023 позивачем подано до відповідача електронну митну декларацію, яка була прийнята митним органом з присвоєнням їй номера №23UA102020009436U5, для митного оформлення (випуску) товарів, які було поставлено згідно з Контрактом.
На підтвердження заявленої в цій митній декларації інформації, зокрема, митної вартості товару, яка становить 27011,80 доларів США, разом із декларацією подано такі документи: 1. Пакувальний лист (Packing list) від 16.09.2023; 2. Рахунок-фактуру (iнвойс) (Commercial invoice) № NVLOP230916/2 від 16.09.2023; 3. Коносамент (Bill of lading) № MEDUQK744330 від 19.09.2023; 4. Автотранспортну накладну (Road consignment note) № 6499 від 22.11.2023; 5. Декларацію (Dispatch note model T1) № 23PL322080NS6ALS70 від 21.11.2023; 6. Декларацiю про походження товару (Declaration of origin) № NVLOP230916/2 від 16.09.2023; 7. Прейскурант (прайс-лист) виробника товару № NTR20230801/2 від 01.08.2023 (з перекладом); 8. Висновок про вартісні характеристики товару, підготовлений спеціалізованою експертною організацією № Б-27/11/23/05 від 27.11.2023; 9. Розрахунок ціни (калькуляція) № NVLOP230916/2 від 16.09.2023 (з перекладом); 10. Додаткову угоду від 27.06.2023 до Контракту № NTL20230515 від 15.05.2023; 11. Додаткову угоду від 19.09.2023 до Контракту № NTL20230515 від 15.05.2023; Зовнішньоекономічний договір (контракт) № NTL20230515 від 15.05.2023; 13. Видаткову накладну № NVLOP230916/2 від 16.09.2023 (з перекладом); 14. Відвантажувальну специфікацію № NVLOP230916/2 від 16.09.2023 (з перекладом); 15. Комерційну пропозицію № NTL20230501 від 01.05.2023 (з перекладом); 16. Лист № 11/06-3 від 06.11.2023 з інформацією від ТОВ “ОПЦИОН ПЛЮС”, що страхування вантажу не здійснювалося; 17. Лист № 11/06-4 від 06.11.2023 з інформацією від ТОВ “ОПЦИОН ПЛЮС”, що вантаж не підлягає ліцензуванню; 18. Лист № NVLOP230916/2-1 від 16.09.2023 з інформацією від постачальника, що вартість перевезення, логістика, вантажно-розвантажувальні роботи включені в ціну товару (з перекладом); 19. Лист № NVLOP230916/2-2 від 16.09.2023 з інформацією від постачальника, що страхування вантажу не здійснювалося (з перекладом); 20. Лист № NVLOP230916/2-3 від 16.09.2023 з інформацією від постачальника, що посередницькі послуги не залучалися (з перекладом); 21. Лист № NVLOP230916/2-4 від 16.09.2023 з інформацією від постачальника, що ліцензування товару не передбачено (з перекладом); 22. Лист № NVLOP230916/2-5 від 16.09.2023 з інформацією від постачальника, що ніяких платежів від третіх осіб отримано не було (з перекладом); 23. Якісний опис № NVLOP230916/2 від 16.09.2023 (з перекладом).
За вищевказаною митною декларацією автоматизованою системою управління ризиками (далі - АСУР) в напрямку контролю правильності визначення митної вартості товару було згенеровано форми митного контролю за кодами 105-2, 106-2 та підприємству направлено запит щодо надання додаткових документів.
Позивачем надано відповіді на повідомлення, у яких зазначено:
- у відповіді № 01/12/23-1 щодо експортної декларації країни відправлення, що пунктом 7 ч. 3 ст. 53 МК України встановлено, що митний орган виключно у встановлених цією частиною випадках може витребувати такий додатковий документ як копія митної декларації країни відправлення, та лише у випадку наявності такого документу. Вказано, що декларацію № 23PL322080NS6ALS70 від 21.11.2023 року ТОВ «ОПЦИОН ПЛЮС» подано разом із митною декларацією №23UA102020009436U5;
- у відповіді № 01/12/23-2 щодо надання виписки з бухгалтерської документації вказано, що пунктом 4 ч. 3 ст. 53 МК України передбачено, що митний орган виключно у встановлених цією частиною випадках може витребувати такий документ, як виписку з бухгалтерської документації, та лише у випадку наявності такого документа. В свою чергу, ст. 5 Контракту № NTL20230515 від 15.05.2023 встановлено, що Сторони домовилися, що оплата Товару здійснюється, як правило, на умовах відстрочки платежу – три місяці з моменту поставки (митного оформлення). Можлива стовідсоткова передоплата, на розсуд Покупця. На момент митного оформлення оплата за партію оцінюваного товару не була здійснена. Тобто сторони домовилися, що оплата за товар відбувається на умовах відстрочення платежу – три місяці з моменту поставки (митного оформлення). Отже, рахунок сплачено не було, виписка з бухгалтерської документації відсутня, а тому відповідно до п. 4 ч.3 ст.53 МК України необхідність надання ТОВ «ОПЦИОН ПЛЮС» виписки з бухгалтерської документації на законодавчому рівні виключається.
Листом від 01.12.2023 за № 112 позивач повідомив митний орган, що разом із митною декларацією №23UA102020009436U5 ним подано усі необхідні та наявні документи, як за основним переліком на підтвердження митної вартості товару за ч. 2 ст. 53 МК України, так і додаткові документи за ч.ч. 3, 4 ст. 53 МК України, якими повністю підтверджено правильність визначення митної вартості товару декларантом. Також ТОВ «ОПЦИОН ПЛЮС» надано відповіді на повідомлення № 768758 від 01.12.2023 року щодо витребуваних документів.
Відповідачем прийнято рішення про коригування митної вартості товарів № UA102000/2023/000040/2 через непідтвердження митної вартості, оскільки відповідно до інвойсу від 16.09.2023 №NVLOP230916/2 доставка товару здійснюється на умовах CPT - UA Харків. Термін CPT «Carriage Paid To» (... named place of destination) або «Фрахт/перевезення оплачені до» (... назва місця призначення), означає, що продавець доставить товар названому ним перевізнику. Крім цього, продавець зобов`язаний оплатити витрати, пов`язані з перевезенням товару до названого пункту призначення. Отже, контрактна ціна за товар включає в себе суму вартості самого товару, експортного митного оформлення цього товару з оплатою експортних мит і інших зборів і вартості доставки до місця призначення. Крім того, згідно з CMR від 22.11.2023 за № 6499 поставка вантажу здійснювалася через Гданськ (Польща), тобто в цьому порту товар було вивантажено з борта судна і завантажено на автомобіль з реєстраційними номерами AX0821ET/AX3758XO для його подальшого перевезення до України. Відповідно до п.3 контракту від 15.05.2023 № NTL20230515 «Умови доставки» зазначено, що «Постачальник зобов`язаний завантажити товар на борт судна в порту навантаження в зазначену дату або в узгоджений період», а відповідно до п. 7 цього контракту покупець приймає товар, отриманий від постачальника в порту призначення, тобто здійснюється передача товару покупцю. Згідно з коносаментом від 19.09.2023 за № MEDUQK744330 портом призначення є Gdansk, Poland. Це означає що продавець зобов`язаний оплатити витрати, пов`язані з перевезенням товару до названого пункту призначення Gdansk, Poland. Також жодним пунктом контракту від 15.05.2023 за № NTL20230515 не визначено чи включає в себе ціна товару витрати на перевезення та вартість розвантажувально-навантажувальних робіт в порту Гданська (Польща). До митного оформлення було надано лист продавця від 16.09.2023 лист № NLOP230916/2-1 про те, що вартість перевезення, логістика, вантажно-розвантажувальні роботи включені в ціну товару. Але, відповідно до наданої калькуляції, собівартості продукції від 16.09.2023 за № NVLOP230916/2, складеної за період виробництва товару з 07.08.2023 по 08.09.2023, зазначена ціна тканин включає лише фрахт. Отже, до митної вартості товару не були включені витрати на навантаження, вивантаження та обробку оцінюваного товару, та інші витрати, пов`язані з його транспортуванням до місця призначення (Україна). Зазначене свідчить про недекларування складових митної вартості в повному обсязі, чим порушено вимоги п. 6 ч. 10 ст. 58 МКУ. 2. Також невідомо на яку саме тканину складена калькуляція собівартості продукції від 16.09.2023 за № NVLOP230916/2, так як не зазначено жодного артикулу або назви тканини (характеристики), щоб ідентифікувати з оцінюваними товарами. 3. До митного оформлення надано митну декларацію Т1 вiд 21.11.2023 за №23PL322080NS6ALS70, але в жодному документі не вказано вартість її оформлення, і як наслідок такі витрати до митної вартості товару включено не було. В даній митній декларації неможливо перевірити вартість та умови поставки товару в зв`язку з їх відсутністю. Невідомо на який товар оформлена дана декларація, так як відсутня інформація щодо товару та не зазначено жодного документу на товар (інвойс, коносамент тощо). До митного оформлення митну декларацію країни відправлення (експорту, а саме Китаю) надано не було. Транзитна митна декларація Т1 - це документ, який є митною гарантією і застосовується для товарів при ввезені на територію Євросоюзу або транзиту товарів цією територією. Дана транзитна митна декларація виписана в країні Польща. 4. У звіті про оцінку майна від 27.11.2023 за № Б-27/11/23/05 наведені експертом посилання інтернет-ресурсів alibaba.com на цінові пропозиції подібних товарів перевірити неможливо, оскільки вони вже неактуальні, до звіту інформація з цього сайту не додається. Крім того, експертом не було обґрунтовано взятий ним на власний розсуд відсоток на торг та витрати на транспортування. Отже, цей звіт не дає можливості впевнитись у достовірності, об`єктивності наведеної інформації та здійснити його перевірку відповідно до положень ч. 21 ст. 58 МКУ.
Враховуючи вимоги ч. 6 ст. 54 МКУ, підстави для визнання заявленої митної вартості товару відсутні. Проаналізувавши митні оформлення товарів встановлено, що згідно з ціновою базою даних ЄАІС Держмитслужби за митними деклараціями: від 24.10.2023 №23UA504080003458U1 митне оформлення товару за кодом 5407619000 згідно УКТЗЕД «Тканина з синтетичних комплексних нетекстурованих ниток поліефіру 100%, вибивна. Тканина без покриття та просочення, яке можна виявити неозброєним оком. Країна виробництва CN», вагою 1052 кг, здійснено за рівнем митної вартості 5,53 USD/кг на умовах CPT поставка товару здійснювалась з Китаю; від 09.10.2023 № 23UA504080003275U9 митне оформлення товару за кодом 5407613000 згідно УКТЗЕД «Тканина з синтетичних комплексних ниток пофарбована склад: синтетичних комплексних нетекстурованих ниток поліефіру 100% без покриття та просочення, яке можна виявити неозброєним оком. Країна виробництва - CN», вагою 10379,92 здійснено за рівнем митної вартості 5,53 USD/кг на умовах CPT поставка товару здійснювалась з Китаю. А тому митну вартість товарів скориговано відповідно до ст. 64 МКУ за резервним методом відповідно до наявної у митного органу цінової інформації ЄАІС Держмитслужби щодо товарів, митне оформлення яких вже здійснено: митні декларації по товару №1 від 24.10.2023 №23UA504080003458U1, по товару №2 - від 09.10.2023 № 23UA504080003275U9. Митну оцінку товарів №1, № 2 здійснено за резервним методом з розрахунку 5,53 USD/ кг.
Відповідачем прийнято картку відмови в прийнятті митної декларації, митному оформленні випуску чи пропуску товарів, транспортних засобів комерційного призначення №UA102020/2023/000196 від 01.12.2023 року.
Внаслідок винесення відповідачем картки відмови в прийнятті митної декларації, митному оформленні випуску чи пропуску товарів, транспортних засобів комерційного призначення №UA102020/2023/000196 від 01.12.2023 року та рішення про коригування митної вартості товарів №UA102000/2023/000040/2 від 01.12.2023 року, позивач подав нову митну декларацію ІМ 40 ДЕ МД № 23UA102020009456U4.
Позивачем визначено митну вартість товару згідно з інвойсом № NVLOP230916/2 від 16.09.2023 року, яка становить 27011,80 доларів США (графа 22 митної декларації №23UA102020009436U5). Суми платежів, нараховані за митною вартістю згідно інвойсу № NVLOP230916/2 від 16.09.2023 року склали 9819,73 грн (вид 020 – мито) та 198358,64 грн (вид 028 - ПДВ), що вказано у графі В “Подробиці розрахунків” митної декларації №23UA102020009436U5.
Суми платежів, нараховані за митною вартістю, визначеною відповідачем, склали 28116,74 грн (вид 020 – мито) та 567958,05 грн (вид 028 - ПДВ), що вказано у графі В “Подробиці розрахунків” нової митної декларації ІМ 40 ДЕ МД № 23UA102020009456U4. Різниця між сумами платежів, нарахованими за митною вартістю згідно з інвойсом №NVLOP230916/2 від 16.09.2023 (9819,73 + 198358,64 = 208178,37 грн) та сумами платежів, нарахованими за митною вартістю, визначеною відповідачем (28116,74 + 567958,05 = 596 074,79 грн) склала 596 074,79 - 208 178,37 = 387 896,42 гривень.
05.12.2023 позивачем подано електронну митну декларацію, яка була прийнята митним органом з присвоєнням їй номера № 23UA102020009527U7, для митного оформлення (випуску) товарів, які було поставлено згідно з Контрактом.
На підтвердження заявленої в цій митній декларації інформації, зокрема, митної вартості товару, яка становить 19 800,00 доларів США, разом із декларацією позивачем подано: 1. Пакувальний лист (Packing list) від 11.09.2023; 2. Рахунок-фактуру (iнвойс) (Commercial invoice) № NVLOP230911/1 від 11.09.2023; 3. Коносамент (Bill of lading) № HYSF2023090050 від 19.09.2023; 4. Автотранспортну накладну (Road consignment note) № 0165 від 23.11.2023; 5. Декларацію (Dispatch note model T1) № 23PL322080NS6ATIW5 від 23.11.2023; 6. Декларацiю про походження товару (Declaration of origin) № NVLOP230911/1 від 11.09.2023; 7. Прейскурант (прайс-лист) виробника товару № NTR20230801/18 від 01.08.2023 (з перекладом); 8. Висновок про вартісні характеристики товару, підготовлений спеціалізованою експертною організацією № Б-30/11/23/05 від 30.11.2023; 9. Розрахунок ціни (калькуляція) № NVLOP230911/1 від 11.09.2023 (з перекладом); 10. Додаткову угоду від 19.09.2023 до Контракту № NTL20230515 від 15.05.2023; 11. Зовнішньоекономічний договір (контракт) № NTL20230515 від 15.05.2023; 12. Видаткову накладну № NVLOP230911/1 від 11.09.2023 (з перекладом); 13. Відвантажувальну специфікацію № NVLOP230911/1 від 11.09.2023 (з перекладом); 14. Комерційну пропозицію № NTL20230501 від 01.05.2023 (з перекладом); 15. Лист № 11/09-1 від 09.11.2023 з інформацією від ТОВ “ОПЦИОН ПЛЮС”, що страхування вантажу не здійснювалося; 16. Лист № 11/09-2 від 09.11.2023 з інформацією від ТОВ “ОПЦИОН ПЛЮС”, що вантаж не підлягає ліцензуванню; 17. Лист № NVLOP230911/1-1 від 11.09.2023 з інформацією від постачальника, що вартість перевезення, логістика, вантажно-розвантажувальні роботи включені в ціну товару (з перекладом); Лист № NVLOP230911/1-2 від 11.09.2023 з інформацією від постачальника, що страхування вантажу не здійснювалося (з перекладом); 19. Лист № NVLOP230911/1-3 від 11.09.2023 з інформацією від постачальника, що посередницькі послуги не залучалися (з перекладом); 20. Лист № NVLOP230911/1-4 від 11.09.2023 з інформацією від постачальника, що ліцензування товару не передбачено (з перекладом); 21. Лист № NVLOP230911/1-5 від 11.09.2023 з інформацією від постачальника, що ніяких платежів від третіх осіб отримано не було (з перекладом); 22. Фото від 05.12.2023; 23. Якісний опис № NVLOP230911/1 від 11.09.2023 (з перекладом).
За вказаною митною декларацією автоматизованою системою управління ризиками (далі - АСУР) в напрямку контролю правильності визначення митної вартості товару було згенеровано форми митного контролю за кодами 105-2, 106-2 та підприємству направлено запит щодо надання додаткових документів.
Позивачем надано відповіді на повідомлення, у яких зазначено:
- у відповіді № 05/12/23-1 щодо експортної декларації країни відправлення, що згідно з пунктом 7 ч. 3 ст. 53 МК України встановлено, що митний орган виключно у встановлених цією частиною випадках може витребувати такий додатковий документ, як копія митної декларації країни відправлення, та лише у випадку наявності такого документу. Вказано, що декларацію № 23PL322080NS6ATIW5 від 23.11.2023 року ТОВ «ОПЦИОН ПЛЮС» подано разом із митною декларацією №23UA102020009527U7.
- у відповіді № 05/12/23-2 щодо надання виписки з бухгалтерської документації вказано, що пунктом 4 ч. 3 ст. 53 МК України передбачено, що митний орган виключно у встановлених цією частиною випадках може витребувати такий додатковий документ, як виписку з бухгалтерської документації, та лише у випадку наявності такого документа. В свою чергу, п. 5 Контракту № NTL20230515 від 15.05.2023 року встановлено, що Сторони домовилися, що оплата Товару здійснюється, як правило, на умовах відстрочки платежу – три місяці з моменту поставки (митного оформлення). Можлива стовідсоткова передоплата, на розсуд Покупця. На момент митного оформлення оплата за партію оцінюваного товару не була здійснена. Тобто сторони домовилися, що оплата за товар відбувається на умовах відстрочення платежу – три місяці з моменту поставки (митного оформлення). Отже, рахунок сплачено не було, виписка з бухгалтерської документації відсутня, а тому відповідно до п. 4 ч. 3 ст. 53 МК України необхідність надання ТОВ «ОПЦИОН ПЛЮС» виписки з бухгалтерської документації на законодавчому рівні виключається.
Листом від 05.12.2023 за № 512 митний орган повідомлено, що ТОВ «ОПЦИОН ПЛЮС» разом із митною декларацією №23UA102020009527U7 подано усі необхідні та наявні документи, як за основним переліком на підтвердження митної вартості товару за ч. 2 ст. 53 МК України, так і додаткові документи за ч.ч. 3, 4 ст. 53 МК України, якими повністю підтверджено правильність визначення митної вартості товару декларантом. Також ТОВ «ОПЦИОН ПЛЮС» надано відповіді на повідомлення № 769123 від 05.12.2023 щодо витребуваних документів.
Відповідачем прийнято рішення про коригування митної вартості товарів № UA102000/2023/000042/2 через непідтвердження митної вартості, оскільки відповідно до інвойсу від 11.09.2023 №°NVLOP230911/1 доставка товару здійснюється на умовах CPT - UA Харків. Термін CPT «Carriage Paid To» (... named place of destination), або «Фрахт/перевезення оплачені до» (... назва місця призначення), означає, що продавець доставить товар названому ним перевізнику. Крім цього, продавець зобов`язаний оплатити витрати, пов`язані з перевезенням товару до названого пункту призначення. Таким чином контрактна ціна за товар включає в себе суму вартості самого товару, експортного митного оформлення цього товару з оплатою експортних мит і інших зборів і вартості доставки до місця призначення. Крім того, згідно з CMR від 23.11.2023 № 0165 поставка вантажу здійснювалася через Гданськ (Польща), тобто в цьому порту товар було вивантажено з борта судна і завантажено на автомобіль з реєстраційними номерами BC5395PO/ BC0115XF для його подальшого перевезення до України. Відповідно до п.3 контракту від 15.05.2023 № NTL20230515 «Умови доставки» зазначено, що «Постачальник зобов`язаний завантажити товар на борт судна в порту навантаження в зазначену дату або в узгоджений період», а відповідно до п. 7 цього контракту покупець приймає товар, отриманий від постачальника в порту призначення, тобто здійснюється передача товару покупцю. Згідно з коносаментом від 19.09.2023 № HYSF2023090050 портом призначення є Gdansk, Poland. Це означає що продавець зобов`язаний оплатити витрати, пов`язані з перевезенням товару до названого пункту призначення Gdansk, Poland. Також жодним пунктом контракту від 15.05.2023 № NTL20230515 не визначено чи включає в себе ціна товару витрати на перевезення та вартість розвантажувально- навантажувальних робіт в порту Гданська (Польща). До митного оформлення було надано лист продавця від 11.09.2023 №NVLOP230911/1-1 про те, що вартість перевезення, логістика, вантажно-розвантажувальні роботи включені в ціну товару. Але, відповідно до наданої калькуляції собівартості продукції від 11.09.2023 № NVLOP230911/1, складеної за період виробництва товару з 07.08.2023 по 08.09.2023, зазначена ціна тканин включає лише фрахт. Отже, до митної вартості товару не були включені витрати на навантаження, вивантаження та обробку оцінюваного товару, та інші витрати, пов`язані з його транспортуванням до місця призначення (Україна). Зазначене свідчить про недекларування складових митної вартості в повному обсязі, чим порушено вимоги п. 6 ч. 10 ст. 58 МКУ. 2. До митного оформлення надано митну декларацію Т1 від 23.11.2023 №23PL322080NS6ATIW5, але в жодному документі не вказано вартість її оформлення, і як наслідок такі витрати до митної вартості товару включено не було. Також в декларації зазначено інший коносамент за №MAEU273475357, а в гр.44 МД – від 05.12.223 №23 UA102020009527U7 зазначено №HYSF2023090050 До митного оформлення митну декларацію країни відправлення (експорту, а саме Китаю) надано не було. Транзитна митна декларація Т1 - це документ, який є митною гарантією і застосовується для товарів при ввезені на територію Євросоюзу або транзиту товарів цією територією. Така транзитна митна декларація виписана, в країні Польща. 3. У звіті про оцінку майна від 30.11.2023 Б-30/11/23/05 наведені експертом посилання інтернет-ресурсів alibaba.com та made-in-china.com на цінові пропозиції подібних товарів перевірити неможливо, оскільки вони вже неактуальні, до звіту інформація з цього сайту не додається. Крім того, експертом не було обґрунтовано взятий ним на власний розсуд відсоток на торг та витрати на транспортування. Отже, цей звіт не дає можливості впевнитись у достовірності, об`єктивності наведеної інформації та здійснити перевірку у відповідності до положень ч. 21 ст. 58МКУ.
Враховуючи вимоги ч. 6 ст. 54 МКУ, підстави для визнання заявленої митної вартості товару відсутні. Проаналізувавши митні оформлення товарів встановлено, що згідно з ціновою базою даних ЄАІС Держмитслужби за митною декларацією від 28.11.2023 №23UA205180003805U1 митне оформлення товару за кодом 6305331000 згідно УКТЗЕД «Мішки сітчасті пакувальні, різного кольору, трикотажні, виготовлені із 100% поліпропіленових стрічкових ниток, в асортименті: Mesh bags/ Мішки розмір 42*63 – 580000 шт. розмір 45*75 – 222000 шт. розмір 50*80 – 222000 шт. Торговельна марка: нема даних. Виробник: LIANYUNGANG KAIXIN PLASTIC PRODUCTS CO., LTD. Країна виробництва: Китай, CN», вагою 21540 кг, здійснено за рівнем митної вартості 2,56 USD/кг, поставка товару здійснювалась з Китаю. А тому митну вартість товарів скориговано відповідно до ст. 64 МКУ за резервним методом відповідно до наявної у митного органу цінової інформації ЄАІС Держмитслужби щодо товарів, митне оформлення яких вже здійснено, а саме митної декларації від 28.11.2023 № 23UA205180003805U1. Митну оцінку товару здійснено за резервним методом з розрахунку 2,56 USD/кг.
Відповідачем також прийнято картку відмови в прийнятті митної декларації, митному оформленні випуску чи пропуску товарів, транспортних засобів комерційного призначення №UA102020/2023/000199 від 05.12.2023.
Прийняття вказаних документів обумовило подання підприємством нової митної декларації ІМ 40 ДЕ МД №23UA102020009540U2, у якій визначено митну вартість товару згідно з інвойсом № NVLOP230911/1 від 11.09.2023, яка становить 19800,00 доларів США (графа 22 митної декларації №23UA102020009527U7). Суми платежів, нараховані за митною вартістю згідно з інвойсом № NVLOP230911/1 від 11.09.2023, склали 28938,33 грн (вид 020 – мито) та 150479,33 грн (вид 028 - ПДВ), що вказано у графі В “Подробиці розрахунків” митної декларації №23UA102020009527U7.
Суми платежів, нараховані за митною вартістю, визначеною відповідачем, склали 82882,19 грн (вид 020 – мито) та 430987,41 грн (вид 028 - ПДВ), що вказано у графі В “Подробиці розрахунків” нової митної декларації ІМ 40 ДЕ МД №23UA102020009540U2. Різниця між сумами платежів, нарахованими за митною вартістю згідно з інвойсом №NVLOP230911/1 від 11.09.2023 (28938,33 + 150479,33 = 179 417,66 грн) та сумами платежів, нарахованими за митною вартістю, визначеною відповідачем (82882,19 + 430987,41 = 513 869,60 грн) склала 513 869,60 - 179 417,66 = 334 451,94 грн.
20.12.2023 позивачем подано електронну митну декларацію, яка прийнята митним органом з присвоєнням їй номера № 23UA102020009812U9, для митного оформлення (випуску) товарів, які було поставлено згідно з Контрактом.
На підтвердження заявленої в цій митній декларації інформації, зокрема, митної вартості товару, яка становить 24014,83 доларів США, разом із декларацією подано: 1. Пакувальний лист (Packing list) від 16.09.2023; 2. Рахунок-фактуру (iнвойс) (Commercial invoice) № NVLOP230916/1 від 16.09.2023; 3. Коносамент (Bill of lading) № MEDUQK827036 від 19.09.2023; Автотранспортну накладну (Road consignment note) № 4846 від 06.12.2023; 5. Декларацію (Dispatch note model T1) № 23PL322080NS6BM4X0 від 05.12.2023; 6. Декларацiю про походження товару (Declaration of origin) № NVLOP230916/1 від 16.09.2023; 7. Прейскурант (прайс-лист) виробника товару № NTR20230801/1 від 01.08.2023 (з перекладом); 8. Висновок про вартісні характеристики товару, підготовлений спеціалізованою експертною організацією № Б-18/12/23/06 від 18.12.2023; 9. Розрахунок ціни (калькуляція) № NVLOP230916/1 від 16.09.2023 (з перекладом); 10. Додаткову угоду від 19.09.2023 до Контракту № NTL20230515 від 15.05.2023; 11. Зовнішньоекономічний договір (контракт) № NTL20230515 від 15.05.2023; 12. Видаткову накладну № NVLOP230916/1 від 16.09.2023 (з перекладом); 13. Відвантажувальну специфікацію № NVLOP230916/1 від 16.09.2023 (з перекладом); 14. Комерційну пропозицію № NTL20230501 від 01.05.2023 (з перекладом); 15. Лист № 11/06-1 від 06.11.2023 з інформацією від ТОВ “ОПЦИОН ПЛЮС”, що страхування вантажу не здійснювалося; 16. Лист № 11/06-2 від 06.11.2023 з інформацією ТОВ “ОПЦИОН ПЛЮС”, що вантаж не підлягає ліцензуванню; 17. Лист № NVLOP230916/1-1 від 16.09.2023 з інформацією від постачальника, що вартість перевезення, логістика, вантажно-розвантажувальні роботи включені в ціну товару (з перекладом); 18. Лист № NVLOP230916/1-2 від 16.09.2023 з інформацією від постачальника, що страхування вантажу не здійснювалося (з перекладом); 19. Лист № NVLOP230916/1-3 від 16.09.2023 з інформацією від постачальника, що посередницькі послуги не залучалися (з перекладом); 20. Лист № NVLOP230916/1-4 від 16.09.2023 з інформацією від постачальника, що ліцензування товару не передбачено (з перекладом); 21. Лист № NVLOP230916/1-5 від 16.09.2023 з інформацією від постачальника, що ніяких платежів від третіх осіб отримано не було (з перекладом); 22. Лист № NVLOP231208 від 08.12.2023 з інформацією від постачальника, що в пакувальному листі до інвойсу № NVLOP230916/1 від 16.09.2023 допущено помилку у вазі товару (з перекладом); 23. Якісний опис № NVLOP230916/1 від 16.09.2023 (з перекладом).
За вказаною митною декларацією автоматизованою системою управління ризиками (далі - АСУР) в напрямку контролю правильності визначення митної вартості товару було згенеровано форми митного контролю за кодами 105-2, 106-2 та підприємству направлено запит щодо надання додаткових документів.
Позивачем надано відповіді на повідомлення, у яких зазначено:
- у відповіді № 20/12/23-1 щодо експортної декларації країни відправлення, що пунктом 7 ч. 3 ст. 53 МК України встановлено, що митний орган виключно у встановлених цією частиною випадках може витребувати такий додатковий документ, як копія митної декларації країни відправлення, та лише у випадку наявності такого документу. Вказано, що декларацію № 23PL322080NS6BM4X0 від 05.12.2023 року ТОВ «ОПЦИОН ПЛЮС» подано разом із митною декларацією №23UA102020009812U9.
- у відповіді № 20/12/23-2 щодо надання виписки з бухгалтерської документації вказано, що пунктом 4 ч. 3 ст. 53 МК України передбачено, що митний орган виключно у встановлених цією частиною випадках може витребувати такий додатковий документ, як виписку з бухгалтерської документації, та лише у випадку наявності такого документа. В свою чергу, п. 5 Контракту № NTL20230515 від 15.05.2023 року встановлено, що Сторони домовилися, що оплата Товару здійснюється, як правило, на умовах відстрочки платежу – три місяці з моменту поставки (митного оформлення). Можлива стовідсоткова передоплата, на розсуд Покупця. На момент митного оформлення оплата за партію оцінюваного товару не була здійснена. Тобто сторони домовилися, що оплата за товар відбувається на умовах відстрочення платежу – три місяці з моменту поставки (митного оформлення). Отже, рахунок сплачено не було, виписка з бухгалтерської документації відсутня, а тому відповідно до п. 4 ч. 3 ст. 53 МК України необхідність надання ТОВ «ОПЦИОН ПЛЮС» виписки з бухгалтерської документації на законодавчому рівні виключається.
Листом від 20.12.2023 за № 2012 позивач повідомив митницю, що ТОВ «ОПЦИОН ПЛЮС» разом із митною декларацією №23UA102020009812U9 подано усі необхідні та наявні документи, як за основним переліком на підтвердження митної вартості товару за ч. 2 ст. 53 МК України, так і додаткові документи за ч.ч. 3, 4 ст. 53 МК України, якими повністю підтверджено правильність визначення митної вартості товару декларантом. Також ТОВ «ОПЦИОН ПЛЮС» надано відповіді на повідомлення № 770250 від 20.12.2023 щодо витребуваних документів.
Відповідачем прийнято рішення про коригування митної вартості товарів № UA102000/2023/000045/2 через непідтвердження митної вартості, оскільки, відповідно до інвойсу від 16.09.2023 № NVLOP230916/1 доставка товару здійснюється на умовах CPT - UA Харків. Термін CPT «Carriage Paid To» (...named place of destination), або «Фрахт/перевезення оплачені до» (... назва місця призначення), означає, що продавець доставить товар названому ним перевізнику. Крім цього, продавець зобов`язаний оплатити витрати, пов`язані з перевезенням товару до названого пункту призначення. Таким чином контрактна ціна за товар включає в себе суму вартості самого товару, експортного митного оформлення цього товару з оплатою експортних мит і інших зборів і вартості доставки до місця призначення. Крім того, згідно з CMR від 06.12.2023 за № 4846 поставка вантажу здійснювалася через Гданськ (Польща), тобто в цьому порту товар було вивантажено з борта судна і завантажено на автомобіль з реєстраційними номерами BC2096EX/BC9308XP для його подальшого перевезення до України. Відповідно до п.3 контракту від 15.05.2023 № NTL20230515 «Умови доставки» зазначено, що «Постачальник зобов`язаний завантажити товар на борт судна в порту навантаження в зазначену дату або в узгоджений період», а відповідно до п. 7 цього контракту покупець приймає товар, отриманий від постачальника в порту призначення, тобто здійснюється передача товару покупцю, Тобто згідно з коносаментом від 19.09.2023 за № MEDUQK827036 портом призначення є Gdansk, Poland. Це означає що продавець зобов`язаний оплатити витрати, пов`язані з перевезенням товару до названого пункту призначення Gdansk, Poland. Також жодним пунктом контракту від 15.05.2023 за №NTL20230515 не визначено чи включає в себе ціна товару витрати на перевезення та вартість розвантажувально-навантажувальних робіт в порту Гданська (Польща). До митного оформлення надано лист продавця від 16.09.2023 за №NVLOP230916/1-1 про те, що вартість перевезення, логістика, вантажно-розвантажувальні роботи включені в ціну товару, але відповідно до наданої калькуляції собівартості продукції від 16.09.2023 за №NVLOP230916/1, складеної за період виробництва товару з 07.08.2023 по 08.09.2023, зазначена ціна тканин включає лише фрахт. Отже, до митної вартості товару не були включені витрати на навантаження, вивантаження та обробку оцінюваного товару, та інші витрати, пов`язані з його транспортуванням до місця призначення (Україна). Зазначене свідчить про недекларування складових митної вартості в повному обсязі, чим порушено вимоги п. 6 ч. 10 ст. 58 МКУ. 2. Також невідомо на які саме тканини складена калькуляція собівартості продукції від 16.09.2023 № NVLOP230916/1, так як не зазначено жодного артикулу або назви тканини (характеристики), щоб ідентифікувати з оцінюваними товарами. Складова калькуляції товарів - «сировина (нитка в бобінах, упаковка, адмін. витрати» однакова, як для тканин так і для обладнання. Згідно з калькуляцією обладнання виготовляється з однієї і тієї ж сировини, які тканини, а саме: нитка в бобінах, упаковка, адмін. витрати. До митного оформлення надано митну декларацію Т1від 05.12.2023 за № 23PL322080NS6BM4X0, але в жодному документі не вказано вартість її оформлення, і як наслідок такі витрати до митної вартості товару включено не було. В митній декларації неможливо перевірити вартість та умови поставки товару в зв`язку з їх відсутністю. До митного оформлення митну декларацію країни відправлення (експорту, а саме Китаю) надано не було. Транзитна митна декларація Т1 - це документ, який є митною гарантією і застосовується для товарів при ввезені на територію Євросоюзу або транзиту товарів цією територією. Така транзитна митна декларація виписана, в країні Польща. 4. У звіті про оцінку майна від 18.12.2023 за № Б-18/12/23/06 наведені експертом посилання інтернет-ресурсів alibaba.com на цінові пропозиції подібних товарів перевірити неможливо, оскільки вони вже неактуальні, до звіту інформація з цього сайту не додається. Крім того, експертом обґрунтовано взятий ним на власний розсуд відсоток на торг та витрати на транспортування. Враховуючи вимоги ч. 6 ст. 54 МКУ підстави для визнання заявленої митної вартості товару відсутні.
Проаналізувавши митні оформлення товарів встановлено, що згідно з ціновою базою даних ЄАІС Держмитслужби за митними деклараціями: від 24.10.2023 за №23UA504080003458U1 митне оформлення товару за кодом 5407619000 згідно УКТЗЕД «Тканина з синтетичних комплексних нетекстурованих ниток поліефіру 100%, вибивна. Тканина без покриття та просочення, яке можна виявити неозброєним оком. Країна виробництва CN», здійснено за рівнем митної вартості 5,53 USD/кг на умовах CPT поставка товару здійснювалась з Китаю; від 09.10.2023 за № 23UA504080003275U9 митне оформлення товару за кодом 5407613000 згідно УКТЗЕД «Тканина з синтетичних комплексних ниток пофарбована склад: синтетичних комплексних нетекстурованих ниток поліефіру 100% без покриття та просочення, яке можна виявити неозброєним оком. Країна виробництва - CN», здійснено за рівнем митної вартості 5,53 USD/кг на умовах CPT поставка товару здійснювалась з Китаю; від 18.02.2023 за №23UA100430471122U1 митне оформлення товару за кодом 8444009000 згідно УКТЗЕД «Машина різання текстильних матеріалів. Країна виробництва CN» здійснено за рівнем митної вартості 4,86 USD/кг, поставка товару здійснювалась з Китаю; від 17.11.2023 за № 23UA500020015113U6 митне оформлення товару за кодом 8452109000 згідно УКТЗЕД «Машини швейні, побутові, маса яких перевищує 16кг. Без двигу на або 17кг. з двигуном: Швейна машинка 1 шт., ...Країна виробництва CN.» здійснено за рівнем митної вартості 6,22 USD/кг, поставка товару здійснювалась з Китаю; від 25.09.2023 №23UA205170028759U2 митне оформлення товару за кодом 8452109000 згідно УКТЗЕД «Машини для виробництва вишивки, в частково розібраному стані, в комплекті...Країна виробництва CN» здійснено за рівнем митної вартості 5,81 USD/кг, поставка товару здійснювалась з Китаю. А тому митну вартість товарів скориговано відповідно до ст. 64 МКУ за резервним методом відповідно до наявної у митного органу цінової інформації ЄАІС Держмитслужби щодо товарів, митне оформлення яких вже здійснено: митні декларації щодо товару №1 від 23.10.2023 за №23UA504080003458U1, щодо товару №2 - від 01.12.2023 за №23UA102020009456U4 та від 23.10.2023 №23UA504080003458U1, товар №3 – від № 23 UA100430471122U1, товар №4 – від 17.11.2023 за № 23UA500020015113U6, товар №5 - від 25.09.2023 за №23UA205170028759U2. Митну оцінку товарів №№1,2 здійснено за резервним методом з розрахунку 5,53 USD/кг, товар №3- 4,86 USD/кг, товар №4 -6,22 USD/кг, товар №5 -5,81 USD/кг.
Відповідачем також прийнято картку відмови в прийнятті митної декларації, митному оформленні випуску чи пропуску товарів, транспортних засобів комерційного призначення UA102020/2023/000204 від 20.12.2023.
Внаслідок винесення вказаних рішень позивач подав нову митну декларацію ІМ 40 ДЕ МД №23UA102020009861U2, якою визначено митну вартість товару згідно інвойсу № NVLOP230916/1 від 16.09.2023 року, яка становить 24014,83 доларів США (графа 22 митної декларації №23UA102020009812U9). Суми платежів, нараховані за митною вартістю згідно інвойсу № NVLOP230916/1 від 16.09.2023 року склали 8801,75 грн (вид 020 – мито) та 181009,43 грн (вид 028 - ПДВ), що вказано у графі В “Подробиці розрахунків” митної декларації № 23UA102020009812U9.
Суми платежів, нараховані за митною вартістю, визначеною відповідачем, склали 28577,06 грн (вид 020 – мито) та 556513,22 грн (вид 028 - ПДВ), що вказано у графі В “Подробиці розрахунків” нової митної декларації ІМ 40 ДЕ МД №23UA102020009861U2.
Різниця між сумами платежів, нарахованими за митною вартістю згідно інвойсу №NVLOP230916/1 від 16.09.2023 року (8801,75 + 181009,43 = 189 811,18 грн) та сумами платежів, нарахованими за митною вартістю, визначеною відповідачем (28577,06 + 556513,22 = 585 090,28 грн) склала 585 090,28 - 189 811,18 = 395 279, 10 грн.
Не погодившись із рішеннями митного органу, позивач звернувся до суду з позовом у цій справі.
Задовольняючи позовні вимоги, суд першої інстанції дійшов висновку про невідповідність оскаржуваних рішень про коригування митної вартості та карток відмови критеріям, встановленим частиною 2 статті 2 КАС України.
Колегія суддів погоджується з висновками суду першої інстанції, з огляду на таке.
Відповідно до частини 2 статті 19 Конституції України органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.
Правовідносини, пов`язані зі справлянням митних платежів, регулюються Митним кодексом України (далі за текстом також - МК України), Податковим кодексом України та іншими законами України з питань оподаткування (частина 2 статті 1 Митного кодексу України № 4495-VI від 13.03.2012).
Положеннями статті 49 МК України передбачено те, що митною вартістю товарів, які переміщуються через митний кордон України, є вартість товарів, що використовується для митних цілей, яка базується на ціні, що фактично сплачена або підлягає сплаті за ці товари.
Відповідно до частин першої та другої статті 51 МК України митна вартість товарів, що переміщуються через митний кордон України, визначається декларантом відповідно до норм цього Кодексу. Митна вартість товарів, що ввозяться на митну територію України відповідно до митного режиму імпорту, визначається відповідно до глави 9 цього Кодексу.
Згідно із частиною першою статті 52 МК України заявлення митної вартості товарів здійснюється декларантом або уповноваженою ним особою під час декларування товарів у порядку, встановленому розділом VIII цього Кодексу та цією главою.
За змістом частини другої статті 52 МК України декларант або уповноважена ним особа, які заявляють митну вартість товару, зобов`язані: 1) заявляти митну вартість, визначену ними самостійно, у тому числі за результатами консультацій з органом доходів і зборів; 2) подавати органу доходів і зборів достовірні відомості про визначення митної вартості, які повинні базуватися на об`єктивних, документально підтверджених даних, що піддаються обчисленню; 3) нести всі додаткові витрати, пов`язані з коригуванням митної вартості або наданням органу доходів і зборів додаткової інформації.
Положення статті 53 МК України визначають перелік документів, які подаються декларантом для підтвердження заявленої митної вартості.
У випадках, передбачених цим Кодексом, одночасно з митною декларацією декларант подає органу доходів і зборів документи, які підтверджують заявлену митну вартість товарів і обраний метод її визначення (ч. 1 ст. 53 МК України).
Відповідно до Порядку заповнення митних декларацій на бланку єдиного адміністративного документа, затвердженого Наказом Міністерства фінансів України від 30.05.2012 за № 651, зареєстрованим в Міністерстві юстиції України 14.08.2012 за № 1372/21684, у графі 44 митної декларації зазначаються відомості про необхідні для здійснення митного контролю та митного оформлення товарів, транспортних засобів комерційного призначення документи. При цьому, відомості щодо кожного документа зазначаються з нового рядка за такою схемою: код документа згідно з класифікатором документів, через пробіл — номер документа, дата та (за наявності даних) кінцевий термін його дії. При внесенні до графи відомостей про документи, які відповідно до МКУ не подаються митному органу одночасно з МД та зберігаються декларантом, перед кодом документу проставляється символ "d". Класифікатор документів затверджено Наказом Міністерства фінансів України від 20.09.2012 за № 1011 (далі — Класифікатор документів).
Згідно з частиною другою статті 53 МК України документами, які підтверджують митну вартість товарів, є: 1) декларація митної вартості, що подається у випадках, визначених у частинах п`ятій і шостій статті 52 цього Кодексу, та документи, що підтверджують числові значення складових митної вартості, на підставі яких проводився розрахунок митної вартості; 2) зовнішньоекономічний договір (контракт) або документ, який його замінює, та додатки до нього у разі їх наявності; 3) рахунок-фактура (інвойс) або рахунок-проформа (якщо товар не є об`єктом купівлі-продажу); 4) якщо рахунок сплачено, - банківські платіжні документи, що стосуються оцінюваного товару; 5) за наявності - інші платіжні та/або бухгалтерські документи, що підтверджують вартість товару та містять реквізити, необхідні для ідентифікації ввезеного товару; 6) транспортні (перевізні) документи, якщо за умовами поставки витрати на транспортування не включені у вартість товару, а також документи, що містять відомості про вартість перевезення оцінюваних товарів; 7) ліцензія на імпорт товару, якщо імпорт товару підлягає ліцензуванню; 8) якщо здійснювалося страхування, - страхові документи, а також документи, що містять відомості про вартість страхування.
Відповідно до частини п`ятої статті 53 МК України забороняється вимагати від декларанта або уповноваженої ним особи будь-які інші документи, відмінні від тих, що зазначені в цій статті.
Із положень частин першої та другої статті 53 МК України вбачається, що Митним кодексом України передбачено вичерпний перелік документів, який подається декларантом органу доходів і зборів для підтвердження заявленої митної вартості товарів та обраного методу її визначення.
За приписами частини другої статті 54 МК України контроль правильності визначення митної вартості товарів за основним методом за ціною договору (контракту) щодо товарів, які ввозяться на митну територію України відповідно до митного режиму імпорту (вартість операції), здійснюється органом доходів і зборів шляхом перевірки розрахунку, здійсненого декларантом, за відсутності застережень щодо застосування цього методу, визначених у частині першій статті 58 цього Кодексу.
Згідно з частиною третьою статті 54 МК України за результатами здійснення контролю правильності визначення митної вартості товарів орган доходів і зборів визнає заявлену декларантом або уповноваженою ним особою митну вартість чи приймає письмове рішення про її коригування відповідно до положень статті 55 цього Кодексу.
За частиною п`ятою статті 54 МК України орган доходів і зборів з метою здійснення контролю правильності визначення митної вартості товарів має право, зокрема, упевнюватися в достовірності або точності будь-якої заяви, документа чи розрахунку, поданих для цілей визначення митної вартості; у випадках, встановлених цим Кодексом, письмово запитувати від декларанта або уповноваженої ним особи встановлені статтею 53 цього Кодексу додаткові документи та відомості, якщо це необхідно для прийняття рішення про визнання заявленої митної вартості.
Наказом Міністерства фінансів України від 30.05.2012 за № 631, зареєстрованим в Міністерстві юстиції України 10.08.2012 за №1360/21672, затверджено Порядок виконання митних формальностей при здійсненні митного оформлення товарів із застосуванням митної декларації на бланку єдиного адміністративного документа (далі - Порядок № 631).
Відповідно до п.4.5 розділу IV Порядку № 631 при здійсненні митного оформлення виконуються, зокрема, такі митні формальності:
4.5.4. Контроль із застосуванням системи управління ризиками, в тому числі оцінка ризику за МД шляхом аналізу ЕК МД та ЕК ДМВ (ЕМД та ЕДМВ) за допомогою АСАУР (автоматизованої системи аналізу управління ризиками).
Вказаний перелік форм митного контролю формується в автоматичному режимі програмно-інформаційним комплексом ЄАІС та є обов`язковим для відпрацювання.
Спрацювання АСАУР за напрямом перевірки правильності визначення митної вартості товарів у зв`язку з ризиком заниження митної вартості є рекомендацією посадовій особі митного органу більш ретельно опрацювати подані до митного оформлення документи.
В даному контексті доречно зауважити, що згідно зі статтею 361 МК України управління ризиками - це робота митних органів з аналізу ризиків, виявлення та оцінки ризиків, розроблення та практичної реалізації заходів, спрямованих на мінімізацію ризиків, оцінки ефективності та контролю застосування цих заходів. Під ризиком розуміється ймовірність недотримання вимог законодавства України з питань митної справи.
Митні органи застосовують систему управління ризиками для визначення товарів, транспортних засобів, документів і осіб, які підлягають митному контролю, форм митного контролю, що застосовуються до таких товарів, транспортних засобів, документів і осіб, а також обсягу митного контролю.
Цілями застосування системи управління ризиками є:
запобігання, прогнозування і виявлення порушень законодавства України з питань державної митної справи;
забезпечення більш ефективного використання наявних у митних органів ресурсів та зосередження їх уваги на окремих згрупованих об`єктах аналізу ризику, щодо яких є потреба у застосуванні окремих форм митного контролю або їх сукупності, а також у підвищенні ефективності митного контролю (областях ризику);
забезпечення в межах повноважень митних органів заходів із захисту національної безпеки, життя і здоров`я людей, тварин, рослин, довкілля, інтересів споживачів;
прискорення митного оформлення товарів, що переміщуються через митний кордон України.
Відповідно до частин 1, 2 статті 55 МК України рішення про коригування заявленої митної вартості товарів, які ввозяться на митну територію України з поміщенням у митний режим імпорту, приймається митним органом у письмовій формі під час здійснення контролю правильності визначення митної вартості цих товарів як до, так і після їх випуску, якщо митним органом у випадках, передбачених частиною шостою статті 54 цього Кодексу, виявлено, що заявлено неповні та/або недостовірні відомості про митну вартість товарів, у тому числі невірно визначено митну вартість товарів.
Прийняте митним органом письмове рішення про коригування заявленої митної вартості товарів має містити: обґрунтування причин, через які заявлену декларантом митну вартість не може бути визнано; наявну в митного органу інформацію (у тому числі щодо числових значень складових митної вартості, митної вартості ідентичних або подібних (аналогічних) товарів, інших умов, що могли вплинути на ціну товарів), яка призвела до виникнення сумнівів у правильності визначення митної вартості та до прийняття рішення про коригування митної вартості, заявленої декларантом; вичерпний перелік вимог щодо надання додаткових документів, передбачених частиною третьою статті 53 цього Кодексу, за умови надання яких митна вартість може бути визнана митним органом; обґрунтування числового значення митної вартості товарів, скоригованої митним органом, та фактів, які вплинули на таке коригування; інформацію про: а) право декларанта або уповноваженої ним особи на випуск у вільний обіг товарів, що декларуються: у разі згоди декларанта або уповноваженої ним особи з рішенням митного органу про коригування митної вартості товарів - за умови сплати митних платежів згідно з митною вартістю, визначеною митним органом; у разі незгоди декларанта або уповноваженої ним особи з рішенням митного органу про коригування заявленої митної вартості товарів - за умови сплати митних платежів згідно із заявленою митною вартістю товарів та надання гарантій відповідно до розділу X цього Кодексу в розмірі, визначеному митним органом відповідно до частини сьомої цієї статті; б) право декларанта або уповноваженої ним особи оскаржити рішення про коригування заявленої митної вартості у митному органі вищого рівня відповідно до глави 4 цього Кодексу або до суду (частина 2 статті 54 МК України).
За положеннями статей 57, 58 Митного кодексу України митна вартість товарів, які ввозяться на митну територію України, відповідно до митного режиму імпорту, за загальним правилом обчислюється за першим методом визначення митної вартості товарів, тобто за ціною договору.
Якщо митна вартість не може бути визначена за першим методом, проводиться процедура консультацій між митним органом та декларантом з метою обґрунтованого вибору підстав для визначення митної вартості. У ході таких консультацій митний орган та декларант можуть здійснити обмін наявною у кожного з них інформацією за умови додержання вимог щодо її конфіденційності.
У разі неможливості визначення митної вартості товарів, які імпортуються в Україну, за основу може братися ціна, за якою оцінювані ідентичні або подібні (аналогічні) товари були продані в Україні не пов`язаному з продавцем покупцю.
Водночас кожний наступний метод застосовується, якщо митна вартість товарів не може бути визначена шляхом застосування попереднього методу.
Відповідно до частини восьмої статті 57 Митного кодексу України у разі якщо неможливо застосувати жоден із зазначених методів, митна вартість визначається за резервним методом відповідно до вимог, встановлених статтею 64 цього Кодексу.
Системний аналіз наведених норм свідчить про те, що обов`язок доведення заявленої митної вартості товару покладається на декларанта. Разом з цим митний орган у випадку наявності обґрунтованих сумнівів у достовірності поданих декларантом відомостей, що підтверджують числові значення складових митної вартості товарів, чи відомостей щодо ціни, яка була фактично сплачена або підлягає сплаті за ці товари, може витребувати додаткові документи.
Наявність обґрунтованих сумнівів у правильності визначеної декларантом митної вартості товарів є імперативною умовою, оскільки з цією обставиною закон пов`язує можливість витребування додаткових документів у декларанта та надає митниці право вчиняти наступні дії, спрямовані на визначення дійсної митної вартості товарів. Разом з цим у розумінні вищенаведених норм сумніви митниці є обґрунтованими, якщо надані декларантом документи містять розбіжності, наявні ознаки підробки або не містять усіх відомостей, що підтверджують числові значення складових митної вартості товарів, чи відомостей щодо ціни, що була фактично сплачена або підлягає сплаті за ці товари.
Відтак наведені приписи зобов`язують митний орган зазначити конкретні обставини, які викликали відповідні сумніви, причини неможливості їх перевірки на підставі наданих декларантом документів, а також обґрунтувати необхідність перевірки спірних відомостей та зазначити документи, надання яких може усунути сумніви у їх достовірності.
За результатами аналізу зазначених положень Митного кодексу України вбачається, що орган доходів і зборів при здійсненні контролю за правильністю визначення митної вартості зобов`язаний перевірити складові числового значення митної вартості, правильність розрахунку, здійсненого декларантом, упевнитись у достовірності та точності заяв, документів чи розрахунків, поданих декларантом, а також відсутності обмежень для визначення митної вартості за ціною договору, наведених у ст. 58 Митного кодексу України.
Водночас митний орган має право відійти від наведених законодавчих обмежень, пов`язаних з перевіркою основного переліку документів, які підтверджують митну вартість товарів, та витребувати від декларанта додаткові документи лише у тому випадку, коли надані декларантом документи містять розбіжності, наявні ознаки підробки або ці документи не містять усіх відомостей, що підтверджують числові значення складових митної вартості товарів, чи відомостей щодо ціни, тобто не дозволяють митному органу законно здійснити визначений законом мінімум митних формальностей, необхідних для забезпечення додержання законодавства України з питань державної митної справи для розмитнення задекларованого товару.
З метою усунення розбіжностей в документах, усунення сумнівів щодо підробки документів або з`ясування відомостей, що підтверджують числові значення складових митної вартості товарів, які виявились відсутніми, закон надає право митному органу витребувати від декларанта інші додаткові документи, що перелічені в ч. 2 ст. 53 Митного кодексу України.
Разом з тим витребувати необхідно тільки ті документи, які дають можливість пересвідчитись у правильності чи помилковості задекларованої митної вартості, а не всі, які передбачені статтею 53 Митного кодексу України. Ненадання повного переліку витребуваних документів може бути підставою для визначення митної вартості не за першим методом лише тоді, коли подані документи є недостатніми чи такими, що у своїй сукупності не спростовують сумнів у достовірності наданої інформації.
Верховний Суд у висновках за аналогічними справами сформував усталену позицію, відповідно до якої митний орган зобов`язаний зазначити конкретні обставини, які викликали відповідні сумніви, причини неможливості їх перевірки на підставі наданих декларантом документів, а також обґрунтувати необхідність перевірки сумнівних відомостей та зазначити документи, надання яких може усунути сумніви у їх достовірності. Ненаведення митницею в рішенні про коригування митної вартості товарів належних та допустимих доказів того, що документи, подані декларантом для митного оформлення товару, є недостатніми чи такими, що у своїй сукупності викликають сумнів у достовірності наданої інформації, витребування митницею додаткових документів без зазначення обставин, які ці документи повинні підтвердити, виключають можливість застосування іншого, ніж основний метод, визначення митної вартості товарів. При цьому, сам факт неподання декларантом додаткових документів без належного обґрунтування митницею, що вони можуть усунути сумніви спірних відомостей, не є підставою для відмови в митному оформленні товару.
Зазначена вище позиція викладена, зокрема, у постановах Верховного Суду від 09.04.2019 у справі № 826/10733/15, від 09.04.2019 у справі № 825/1990/17, від 09.04.2019 у справі № 826/15850/15, від 07.05.2020 у справі № 400/2922/18.
За приписами статті 337 Митного кодексу України перевірка документів та відомостей, які відповідно до статті 335 цього Кодексу подаються митним органам під час переміщення товарів, транспортних засобів комерційного призначення через митний кордон України, здійснюється візуально, із застосуванням інформаційних технологій (шляхом проведення формато-логічного контролю, контролю співставлення, контролю із застосуванням системи управління ризиками) та в інші способи, передбачені цим Кодексом. Разом з цим контроль із застосуванням системи управління ризиками - це оцінка ризику шляхом аналізу (у тому числі з використанням інформаційних технологій) поданих документів у конкретному випадку переміщення товарів, транспортних засобів комерційного призначення через митний кордон України з метою обрання форм та обсягу митного контролю, достатніх для забезпечення додержання законодавства України з питань державної митної справи (частини 1, 4 статті 337 Митного кодексу).
В свою чергу, згідно з частиною 1 статті 320 Митного кодексу України, форми та обсяги контролю, обираються: 1) посадовими особами митних органів на підставі результатів застосування системи управління ризиками; та/або 2) автоматизованою системою управління ризиками.
Зміст наведених норм дає підстави дійти висновку, що дані системи управління ризиками є підставою лише для обрання форм і методів митного контролю, однак самі по собі не є підставою для коригування митної вартості.
Щодо розбіжностей у документах, поданих до митного оформлення, покладених в основу спірних рішень про коригування митної вартості, колегія суддів зазначає таке.
Відповідно до статті 3 Контракту поставка Товару за цим договором здійснюється відповідно до ІНКОТЕРМС-2010. Умови поставки визначаються і узгоджуються Сторонами для кожної окремої партії Товару і вказуються в інвойсі.
У Commercial invoice (рахунок-фактура) № NVLOP230916/2 від 16.09.2023, №NVLOP230911/1 від 11.09.2023, № NVLOP230916/1 від 16.09.2023 визначено умову поставки CPT Kharkiv, Ukraine. Тобо названим пунктом призначення є держава Україна, а не Польща, як безпідставно зазначає відповідач.
Згідно з правилами Інкотермс 2010 термін CPT означає, що продавець доставить товар названому їм перевізнику. Крім цього, продавець зобов`язаний оплатити витрати, пов`язані з перевезенням товару до названого пункту призначення. Пунктом призначення в свою чергу визначено Kharkiv, Ukraine (Харків, Україна). Поставка товарів на умовах CPT (фрахт/перевезення оплачені до (... назва місця призначення)) означає, що продавець здійснює поставку товару шляхом його передання перевізнику, призначеному ним самим. Додатково до цього, продавець зобов`язаний оплатити витрати перевезення товару до названого місця призначення. Це означає, що покупець приймає на себе всі ризики та будь-які інші витрати, що можуть виникнути після здійснення поставки товару у вищезазначений спосіб.
Отже, відповідно до умов поставки CPT, витрати на транспортування, навантаження, вивантаження та обробку оцінюваних товарів, пов`язані з їх транспортуванням до аеропорту, порту або іншого місця ввезення на митну територію України покладаються на продавця.
У наданих до митного оформлення коносаментах зазначено «CARGO IN TRANSIT TO UKRAINE», що в перекладі означає «ВАНТАЖ ТРАНЗИТОМ В УКРАЇНУ». В коносаментах зазначено «PORT OF DISCHARGE» - Gdansk, Poland, отже, «Порт розвантаження» - Гданськ, Польща, яка була транзитною країною, а не кінцевим пунктом призначення, як вказує відповідач.
Також у коносаментах зазначено «FREIGHT PREPAID» (фрахт з передоплатою), що підтверджує включення витрат на транспортування, витрат на навантаження, вивантаження та обробку оцінюваних товарів, пов`язані з їх транспортуванням, до ціни товарів.
Листами постачальника № NVLOP230916/2-1 від 16.09.2023, №NVLOP230911/1-1 від 11.09.2023, №NVLOP230916/1-1 від 16.09.2023 також підтверджено, що вартість перевезення, логістика, вантажно-розвантажувальні роботи включені в ціну товару. 
Щодо калькуляції собівартості, не зазначення артикулу придбаних позивачем товарів, колегія суддів зазначає, що пунктом 3 ч. 4 ст. 53 МК України серед додаткових документів, які подаються декларантом у випадку наявності зв`язку між покупцем та продавцем, встановлено розрахунок ціни (калькуляцію).
Позивачем подано до митних декларацій калькуляції собівартості, в т.ч. відносно митної декларації № 23UA102020009436U5 від 01.12.2023 надано калькуляцію №NVLOP230916/2 від 16.09.2023, а відносно митної декларації №23UA102020009812U9 від 20.12.2023 надано калькуляцію №NVLOP230916/1 від 16.09.2023; згідно з інвойсом №NVLOP230916/2 від 16.09.2023 надана калькуляція собівартості №NVLOP230916/2 від 16.09.2023 (яка зокрема містить посилання на відповідний Контракт), артикул вказаний у зазначених обох документах - POLYESTER FABRIC #1, POLYESTER FABRIC #2 PEARL COTTON MACHINE, SEWING MACHINE, EMBROIDERY MACHINE.
Детальний опис конкретного товару міститься в наданих позивачем з митними деклараціями якісних описах, у т.ч. й з митною декларацією № 23UA102020009436U5 від 01.12.2023, а саме якісний опис №NVLOP230916/2 від 16.09.2023 та з митною декларацією №23UA102020009812U9 від 20.12.2023, а саме якісний опис №NVLOP230916/1 від 16.09.2023, інформація в яких кореспондуються як з наведеними інвойсами №NVLOP230916/2 від 16.09.2023, №NVLOP230916/1 від 16.09.2023, так і наведеними калькуляціями собівартості №NVLOP230916/2 від 16.09.2023, №NVLOP230916/1 від 16.09.2023.
В свою чергу, з урахуванням приписів ч.3 ст.53 Митного кодексу України копія митної декларації країни відправлення є додатковим документом, що подається (за наявності) декларантом для підтвердження заявленої митної вартості товарів, і має бути оформлена відповідно до чинного законодавства країни відправлення й, до того ж, не впливає на митну вартість як таку.
Такий документ може бути поданий для митного оформлення, але лише в якості додаткового, у тому випадку, якщо виникає необхідність в уточненні показників основних документів.
Наведені висновки узгоджуються з правовою позицією Верховного Суду, сформованою у постанові від 20 вересня 2023 року у справі №815/6805/17.
Отже, декларація країни відправлення не є обов`язковим для надання документом відповідно до ч.2 ст. 53 МК України при визначенні митної вартості товару та не є документом, який підтверджує митну вартість товарів.
Щодо зауважень митного органу до звітів про оцінку майна № Б-27/11/23/05 від 27.11.2023, Б-18/12/23/06 18.12.2023, Б-30/11/23/05 30.11.2023, підготовлених товарною біржою, які надані до митного органу ТОВ «ОПЦИОН ПЛЮС» з митними деклараціями, то колегія суддів зазначає, що висновки про вартісні характеристики товарів, підготовлені спеціалізованими експертними організаціями (експертами), не є документами, які засвідчують вартість товару. Відомості, наведені у таких документах не мають імперативного характеру, а отже у разі їх наявності можуть прийматися митними органами лише до уваги як додаткове джерело інформації.
Зважаючи на наведене колегія суддів погоджується з судом першої інстанції, що висновки митного органу, які стали підставою для прийняття оскаржуваних рішень, є необґрунтованими, оскільки їх не можна віднести до таких, які можуть слугувати підставою для відмови у визначенні митної вартості товарів за ціною договору (контракту), адже вказані обставини не впливають на формування митної вартості товару, не вказують на наявність розбіжностей, які мають вплив на правильність визначення митної вартості.
Колегія суддів зазначає, що надані позивачем документи не ставлять під сумнів числові значення складових митної вартості, зазначених ним у митній декларації та не свідчать про те, що у документах декларанта є розбіжності, які не дозволяють встановити вартість товару за основним методом. Більш того, самі по собі припущення відповідача про подання декларантом невідповідних документів чи наявності в них розбіжностей не є достатніми для висновку про недостовірність даних щодо митної вартості товарів, заявленої декларантом.
За висновками Верховного Суду, викладеними в постанові від 12 квітня 2023 року у справі № 826/7411/15, однієї лише вказівки на наявність розбіжностей та недоліків у поданих документах, без роз`яснення, в чому такі розбіжності полягають, який їхній вплив на митну вартість оцінюваного товару і чому без їх усунення заявлена митна вартість не може бути визнана, недостатньо для висновку про неможливість застосування основного методу визначення митної вартості. Ненаведення митницею в рішенні про коригування митної вартості товарів обставин, про які зазначено вище, свідчить про протиправність рішення щодо застосування іншого, ніж основний, методу визначення митної вартості оцінюваного товару.
Отже, митний орган повинен також навести пояснення щодо зроблених коригувань на обсяги партії ідентичних або подібних (аналогічних) товарів, умов поставки, комерційних умов тощо та зазначити докладну інформацію і джерела, які використовувалися митним органом при визначенні митної вартості оцінюваних товарів із застосуванням резервного методу.
Як убачається з оскаржуваних рішень, коригування митної вартості придбаних позивачем товарів здійснено за другорядним (резервним) методом за допомогою інформації, отриманої за результатами здійснення митного контролю із зазначенням номерів митних декларацій, ціна товару по яких взята за основу, та яка міститься у спеціалізованому програмно-інформаційному комплексі Єдиної автоматизованої інформаційної системи (ЄАІС).
Оцінюючи рішення про коригування митної вартості товару в частині, що стосується визначення митної вартості товару за резервним методом, колегія суддів ураховує, що письмове рішення митниці про коригування заявленої митної вартості товарів відповідно до закону має містити: наявну в митного органу інформацію (у тому числі щодо числових значень складових митної вартості, митної вартості ідентичних або подібних (аналогічних) товарів, інших умов, що могли вплинути на ціну товарів), яка призвела до виникнення сумнівів у правильності визначення митної вартості та до прийняття рішення про коригування митної вартості, заявленої декларантом; обґрунтування числового значення митної вартості товарів, скоригованої митним органом, та фактів, які вплинули на таке коригування.
Так, відповідно до п. 2.1. Правил заповнення рішення про коригування митної вартості товарів, затверджених Наказом Міністерства фінансів України від 24.05.2012 за № 598, в разі здійснення коригування митної вартості за резервним методом, у рішенні про коригування орган доходів і зборів поряд з обов`язковим зазначенням номера та дати митної декларації, яка була взята за основу для визначення митної вартості оцінюваних товарів, повинен навести пояснення щодо зроблених коригувань на обсяг партії ідентичних або подібних (аналогічних) товарів, умов поставки, комерційних умов тощо; також у разі визначення митної вартості оцінюваних товарів із застосуванням резервного методу зазначаються докладна інформація та джерела, які використовувалися митним органом при її визначенні.
Зазначена позиція відповідає висновками Верховного Суду, викладеними в постановах від 8 лютого 2019 року у справі № 825/648/17, від 21.01.2020 у справі №813/5405/15, від 31.01.2020 року у справі № 804/7761/16, від 9 вересня 2020 року у справі №400/3133/18. 
Отже, у рішенні про коригування заявленої митної вартості, крім номера та дати митних декларацій, які були взяті за основу для визначення митної вартості оцінюваних товарів, орган доходів і зборів повинен також навести пояснення щодо зроблених коригувань на обсяги партії ідентичних або подібних (аналогічних) товарів, умов поставки, комерційних умов тощо та зазначити докладну інформацію і джерела, які використовувалися митним органом при визначенні митної вартості оцінюваних товарів із застосуванням резервного методу.
Разом з цим одна лише обставина, що рівень задекларованої митної вартості товару нижчий за рівень митної вартості ідентичних або подібних (аналогічних) товарів, митне оформлення яких вже здійснено, не може бути підставою для витребування додаткових документів. Цей факт є лише підставою для поглибленої перевірки повноти та достовірності документів. І лише виявлення одного або декількох з фактів, зазначених у частині третій статті 53 МК України, є підставою для витребування додаткових документів.
При відповідному спрацюванні автоматизованої системи аналізу та управління ризиками контролюючий орган повинен насамперед здійснити перевірку відомостей, що містяться в документах, які підтверджують заявлену митну вартість, і лише після цього у разі виявлення підстав може витребувати у декларанта додаткові документи.
Інформація про вищу митну вартість ідентичних товарів не є перешкодою для визначення митної вартості товару на підставі укладеного між сторонами договору, оскільки в інформаційній базі відсутня інформація про коригування заявленої митної вартості товарів, а також інформація щодо можливих судових рішень з питань визначення митної вартості товарів та методів її визначення.
Зазначений висновок відповідає сталій практиці Верховного Суду (постанови від 09.10.2018 у справі №826/24835/15, від 24.01.2019 у справі №820/636/17, від 21.01.2020 у справі №812/2336/14, від 13.02.2020 у справі №810/1175/16, від 26.01.2021 у справі №826/13892/16).
Отримана з Центральної бази даних ЄАІС ДМСУ інформація про вантажні митні декларації, на які митний орган посилається при коригуванні митної вартості, не є достатнім доказом ціни, за яку відповідну партію товару було дійсно імпортовано до України, оскільки при здійсненні контролю за коригуванням митної вартості, проведеним митним органом за другорядним методом, митний орган повинен довести, що відповідний товар за певною митною вартістю був дійсно ввезений до України, що митна вартість за відповідною вантажною митною декларацією не була відкоригована; що рішення про коригування (якщо воно приймалося) не було оскаржене до суду та скасоване судом. Тоді як матеріали справи таких доказів не містять.
Наведене узгоджується з висновками Верховного Суду, сформованими у постанові від 19 січня 2021 року у справі № 810/4194/15.
Крім того, наявність в інформаційних базах даних митного органу інформації про те, що у попередні періоди подібні (аналогічні) товари були розмитнені із зазначенням більшої митної вартості жодним чином не доводить неправильність її визначення позивачем, оскільки митна вартість залежить від ряду обставин і визначається в кожному конкретному випадку.
Вказаний висновок викладено у постанові Верховного Суду від 27.11.2018 у справі №826/16046/16.
Надаючи оцінку доводам відповідача, покладеним в основу прийняття спірних рішень про коригування митної вартості товарів, суд першої інстанції дійшов обґрунтованого висновку, що за відсутності документів, які б пояснили сумніви митного органу, відповідач не мав достатніх та обґрунтованих підстав для невизнання митної вартості товару не за ціною договору, враховуючи таке.
Митні органи мають право здійснювати контроль правильності обчислення декларантом митної вартості, але ці повноваження здійснюються у спосіб, визначений законом, зокрема, витребовування додаткових документів на підтвердження задекларованої митної вартості може мати місце тільки у випадку наявності обґрунтованих сумнівів у достовірності поданих декларантом відомостей. Такі сумніви можуть бути зумовлені неповнотою поданих документів для підтвердження заявленої митної вартості товарів, невідповідністю характеристик товарів, зазначених у поданих документах, митному огляду цих товарів, порівнянням рівня заявленої митної вартості товарів з рівнем митної вартості ідентичних або подібних товарів, митне оформлення яких уже здійснено, і таке інше.
Наявність у митного органу обґрунтованого сумніву у правильності визначення митної вартості є обов`язковою умовою, оскільки з цією обставиною закон пов`язує можливість витребування додаткових документів у декларанта та надає митниці право вчиняти наступні дії, спрямовані на визначення дійсної митної вартості товарів.
Водночас наявність таких обставин повинна бути обґрунтована та підтверджена відповідними доказами. Встановивши відсутність достатніх відомостей, митний орган має зазначити, які саме складові митної вартості товару є непідтвердженими, з яких причин із поданих декларантом документів неможливо встановити дані складові, та які документи необхідні для підтвердження того чи іншого показника.
Колегія суддів зазначає, що відповідачем не наведено жодних обставин та не надано доказів на підтвердження наявності у митного органу законодавчо визначених підстав для витребування у позивача додаткових документів, зокрема, що позивач в митній декларації зазначив не всі документи для підтвердження заявленої митної вартості товарів, вніс до декларації недостовірні або неточні відомості або що надані митному органу документи містили розбіжності чи ознаки підробки.
В свою чергу, відповідач не довів, що подані відповідно до ч. 2 ст. 53 МК України декларантом документи містять розбіжності, які мають вплив на правильність визначення митної вартості, наявні ознаки підробки або не містять всіх відомостей, що підтверджують числові значення складових митної вартості товарів чи відомостей щодо ціни, яка була фактично сплачена або підлягає сплаті за товар.
Щодо зауважень митного органу про відсутність інформації щодо угод на ідентичні, подібні товари, колегія суддів зазначає, що оскаржувані рішення не містять відомостей про те, яких саме відомостей не вистачає відповідачу, через які митну вартість не може бути визнано на підставі вимог ст. ст. 54, 55, 57, 58, 59, 60, 61, 62, 63 Митного кодексу України.
Виходячи з викладеного, колегія суддів погоджується з судом першої інстанції, що відповідачем не вказано належного обґрунтування причин, через які заявлену декларантом митну вартість не може бути визнано; обґрунтованого математичного розрахунку ціни товару за одиницю (із зазначенням конкретних складових цього розрахунку), визначеної митницею у спірних рішеннях, а спірні рішення містять лише посилання на те, що надані декларантом документи не містять всіх відомостей, що підтверджують числові значення складових митної вартості товарів.
Отже, підстави для застосування відповідачем другорядного (резервного) методу визначення митної вартості не є доведеними, а розрахована митна вартість - не є обґрунтованою.
З огляду на зазначене колегія суддів погоджується з висновком суду першої інстанції про відсутність підстав для коригування митної вартості імпортованого позивачем товару та протиправність прийнятих митницею рішень про коригування митної вартості товарів №UA102000/2023/000040/2 від 01.12.2023, №UA102000/2023/000042/2 від 05.12.2023, №UA102000/2023/000045/2 від 20.12.2023.
Оскільки саме прийняття відповідачем оскаржуваних рішень про коригування митної вартості слугувало підставою для видання карток відмови у прийнятті митної декларації, митному оформленні випуску чи пропуску товарів, транспортних засобів комерційного призначення, то визнання рішень про коригування митної вартості протиправними та їх скасування є підставою для визнання протиправними та скасування сформованих Чернігівською митницею карток відмови в прийнятті митної декларації, митному оформленні випуску чи пропуску товарів, транспортних засобів комерційного призначення  №UA102020/2023/000196 від 01.12.2023; №UA102020/2023/000199 від 05.12.2023; №UA102020/2023/000204 від 20.12.2023.
Об`єднання цих вимог є належним способом захисту порушених прав позивача з урахуванням усталеної судової практики (постанова Верховного Суду від 17.05.2022 у справі № 809/506/17).
Отже, позовні вимоги в цій частині також є обґрунтованими та такими, що підлягають задоволенню.
За таких обставин висновок суду першої інстанції про наявність правових підстав для визнання протиправними та скасування оскаржуваних у цій справі рішень митного органу, оскільки такі не відповідають критеріям, встановленим частиною 2 статті 2 КАС України, є обґрунтованим і законним.
Доводи апеляційної скарги відповідача є безпідставними, спростовуються наведеним вище та не впливають на правомірність висновків суду першої інстанції, зміст апеляційної скарги, яка частково дублює відзив на позовну заяву, поданий до суду першої інстанції, містить виключно суб`єктивне бачення відповідачем обставин справи, які розглянуто судом першої інстанції та надано належну правову оцінку, а відтак підстави для скасування оскаржуваного рішення суду першої інстанції відсутні.
Розподіл судових витрат здійснено судом першої інстанції в порядку ст. 139 КАС України та стягнуто за рахунок бюджетних асигнувань Чернігівської митниці на користь ТОВ «ОПЦИОН ПЛЮС» судовий збір у сумі 19 853,13 грн та витрати на професійну правничу допомогу в сумі 10 000,00 грн.
Доводів щодо незгоди з висновками суду першої інстанції в цій частині в апеляційній скарзі відповідачем не наведено.
Отже, в цій частині правильність висновків суду першої інстанції не може бути перевірена судом апеляційної інстанції, зважаючи на вимоги частини другої ст. 308 КАС України щодо можливого виходу за межі вимог та доводів апеляційної скарги.
Відповідно до пункту першого частини першої статті 315 КАС України за наслідками розгляду апеляційної скарги на судове рішення суду першої інстанції суд апеляційної інстанції має право залишити апеляційну скаргу без задоволення, а судове рішення - без змін.
Згідно зі статтею 316 КАС України суд апеляційної інстанції залишає апеляційну скаргу без задоволення, а рішення або ухвалу суду - без змін, якщо визнає, що суд першої інстанції правильно встановив обставини справи та ухвалив судове рішення із додержанням норм матеріального і процесуального права.
Оскільки доводи апеляційної скарги не знайшли свого підтвердження та спростовуються висновками суду першої інстанції, які зроблені на підставі повного, всебічного та об`єктивного аналізу відповідних правових норм та фактичних обставин справи, колегія суддів дійшла висновку, що суд першої інстанції правильно встановив обставини справи та ухвалив судове рішення з додержанням норм матеріального і процесуального права, а тому оскаржуване рішення слід залишити без змін. 
Керуючись статтями 242, 243, 250, 308, 311, 315, 316, 321, 322, 325, 328 Кодексу адміністративного судочинства України, суд
ПОСТАНОВИВ:

Апеляційну скаргу Чернігівської митниці  залишити без задоволення.
Рішення  Харківського окружного адміністративного суду від 24.06.2024 у справі № 520/38200/23 залишити без змін. 
Постанова набирає законної сили з дати її прийняття та не підлягає касаційному оскарженню, крім випадків, передбачених п. 2 ч. 5 ст. 328 КАС України.

Головуючий суддя 		Я.В. П`янова 	
Судді	   	О.В. Присяжнюк    В.Б. Русанова