ВОСЬМИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД

ПОСТАНОВА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

03 грудня 2024 року	Львів	Справа № 380/10648/24 пров. № А/857/24309/24	

Восьмий апеляційний адміністративний суд в складі:
Головуючого судді Сеника Р.П.,
суддів Онишкевича Т.В., Судової-Хомюк Н.М.,
з участю секретаря судового засідання Хомин Ю.Є.,
розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Львові апеляційну скаргу Головного управління ДПС у Львівській області на рішення Львівського окружного адміністративного суду від 09 липня 2024 року у справі №380/10648/24 за адміністративним позовом Товариства з обмеженою відповідальністю «АРТХАУС БУД» до Головного управління ДПС у Львівській області про визнання протиправним та скасування податкового повідомлення-рішення, -
суддя в 1-й інстанції Потабенко В.А.,
дата ухвалення рішення 09.07.2024,
місце ухвалення рішення не зазначено,
дата складання повного тексту рішення 18.07.2024,

В С Т А Н О В И В :
До Львівського окружного адміністративного суду надійшла позовна заява товариства з обмеженою відповідальністю «АРТХАУЗ БУД» (далі – ТОВ «АРТХАУЗ БУД», позивач) до Головного управління ДПС у Львівській області (далі – апелянт, ГУ ДПС у Львівській області, відповідач), в якій просить визнати визнання протиправним та скасувати податкове повідомлення-рішення №442/13-01-07-10 від 04.01.2024.
В обґрунтування позовних вимог позивач покликається на те, що 24.11.2020 між ТОВ «АРТХАУС БУД» (підрядник) та фізичною особою - нерезидентом Віталієм Пришляком (Vitaliy Pryshlyak, інвестор) було укладено договір №13122021 на виконання будівельних робіт на загальну суму 165250,00 польських злотих. Жодних інших договорів чи контрактів між ТОВ «АРТХАУС БУД» та зазначеним вище громадянином ОСОБА_1 не існує, співпраця між цими двома сторонами відбувалася виключно на умовах договору №13122021 від 24.11.2020. На виконання умов цього договору ТОВ «АРТХАУС БУД» було виготовлено та відвантажено на користь Віталія Пришляка будівельні конструкції дерев`яного будинку в розібраному вигляді для зручності транспортування на загальну суму 167650,00 польських злотих згідно наступних митних декларацій: від 14.01.2022 ЕК 10 АА 0№UA209140/2022/002693, від 14.01.2022 ЕК 10 АА 0№UA209140/2022/002535, митна декларація від 14.01.2022 ЕК 10 АА 0№UA209140/2022/002694. У всіх цих митних деклараціях у графі 44 помилково вказана дата договору – 24.11.2021, замість правильного – 24.11.2020. Про вказану помилку позивач дізнався під час проведення документальної позапланової виїзної перевірки ТОВ «АРТХАУС БУД» з питань дотримання вимог валютного законодавства по зовнішньоекономічному контракту №13122021 від 24.11.2021. Не зважаючи на надані під час проведення перевірки копії документів, податковий орган прийняв оскаржуване податкове повідомлення-рішення№442/13-01-07-10 від 04.01.2024, з яким позивач не погоджується, оскільки ним подано на митниці, серед інших документів, власне договір №13122021 від 24.11.2020, а не договір №13122021 від 24.11.2021. Позивач зазначає, що в даному випадку вина ТОВ «АРТХАУС БУД» відсутня, оскільки інспектор митниці, котрий вносив далі в базу, помилково вказав 2021 рік замість 2020 року. Вказане підтверджується аркушами коригування до всіх трьох митних декларацій від 15.12.2023, які скеровувались позивачем на адресу ГУ ДПС у Львівської області, однак залишені податковим органом без реагування з незрозумілих причин. На думку позивача, спірне податкове повідомлення-рішення прийнято з надуманих причин та абсолютно безпідставно. А, отже, позивач змушений був звернутись до суду з цим позовом.
Рішенням Львівського окружного адміністративного суду від 09.07.2024 у справі №380/10648/24 позов задоволено повністю; визнано протиправним та скасовано податкове повідомлення-рішення №442/13-01-07-10 від 04.10.2024, прийняте Головним управлінням ДПС у Львівській області; стягнуто на користь позивача за рахунок бюджетних асигнувань відповідача 3028 грн сплаченого судового збору. 
Рішення суду першої інстанції оскаржив відповідач, подавши на нього апеляційну скаргу.
В апеляційній скарзі апелянт зазначає, що рішення суду першої інстанції є незаконним, необґрунтованим та таким, що винесене з порушенням норм як матеріального, так і процесуального права.
В обґрунтування апеляційних вимог зазначено, що станом на дату завершення перевірки - 20.11.2023, платіжних документів з призначенням платежу (графа 70 платіжних інструкцій (SWIFT повідомлень): контракт від 24.11.2021 №13122021 щодо надходження валютних коштів від нерезидента Vitaliy Pryshlyak (Польща) на загальну суму 167 650,00 польських злотих за товар, експортований по контракту від 24.11.2021 №13122021, ТОВ «АРТХАУС БУД» до перевірки не представлено.
Таким чином, враховуючи наведене, розрахунки по експортному контракту від 24.11.2021 №13122021, укладеному з нерезидентом - Pryshlyak Vitaliy (Польща), в сумі 167650,00 польських злотих в установлені Національним банком України граничні строки розрахунків не завершено. Станом на дату завершення перевірки - 20.11.2023 по експортному контракту від 24.11.2021 №13122021, укладеному з нерезидентом - Pryshlyak Vitaliy (Польща), дебіторська заборгованість складає 167650,00 польських злотих, чим порушено частину 2 статті 13 Закон 2473-VIII з урахуванням пункту 21 розділу II Положення №5, в тому числі:
- в сумі 50 295,00 PLN, МД від 14.01.2022 ЕК10АА №UA209140/2022/002693 - законодавчо встановлений строк завершення розрахунків настає 13.01.2023, кількість днів прострочення - 318;
- в сумі 58677,50 PLN, МД від 14.01.2022 ЕК10АА №UA209140/2022/002535 - законодавчо встановлений строк завершення розрахунків настає 13.01.2023, кількість днів прострочення - 318;
- в сумі 58677,50 PLN, МД від 14.01.2022 ЕК10АА №UA209140/2022/002694 - законодавчо встановлений строк завершення розрахунків настає 13.01.2023, кількість днів прострочення - 318.
За результатами перевірки інформації Національного банку України про виявлені агентами валютного нагляду (AT «ПриватБанк», МФО 305299) факти ненадходження в установлені Національним банком України граничні строки розрахунків грошових коштів чи товарів станом на 01.02.2023, яка надається згідно з Інструкцією про порядок валютного нагляду банків за дотриманням резидентами граничних строків розрахунків за операціями з експорту та імпорту товарів, затвердженої постановою Правління НБУ від 02.01.2019 №7, надіслану листом ДПС України від 24.02.2023 №4218/7/99-00-07-05-01-07, встановлено порушення ТОВ «АРТХАУС БУД» вимог частини 2 статті 13 Закону №2473 з урахуванням пункту 21 розділу II Положення №5 по контракту від 24.11.2021 №13122021, укладеному між ТОВ «АРТХАУС БУД» та Pryshlyak Vitaliy (Польща), за експортними операціями від 14.01.2022.
Сума нарахованої пені по контракту від від 24.11.2021 №13122021, укладеному між ТОВ «АРТХАУС БУД» та Pryshlyak Vitaliy (Польща), складає 1342008,61 гривень.
За результатами документальної позапланової виїзної перевірки складено акт від 27.11.2023 №31195/13-01-07-10/40710074. ТОВ «АРТХАУС БУД» (код ЄДРПОУ 40710074) подано лист-пояснення від 14.12.2023 №05/14 (вх. ТУ ДПС у Львівській області від 19.12.2023 №75439/6) на акт документальної позапланової виїзної перевірки ТОВ «АРТХАУС БУД» (код ЄДРПОУ 40710074) від 27.11.2023 №31195/13-01-07-10/40710074, в якому не погодилося з висновком акта перевірки. У зв`язку з отриманням даного заперечення, ГУ ДПС у Львівській області листом від 20.12.2023 №35628/6/13-01-07-10-16 повідомлено ТОВ «АРТХАУС БУД» про час і місце проведення засідання постійно діючої комісії по розгляду спірних питань, а саме 28.12.2023. 
Лист «Про проведення засідання постійно діючої комісії по розгляду спірних питань» надіслано ТОВ «АРТХАУС БУД» поштовим відправленням 20.12.2023 (рекомендоване повідомлення про вручення поштового відправлення №7902613400787). У розгляді заперечення від 14.12.2023 №05/14 (вх. ТУ ДПС у Львівській області від 19.12.2023 №75439/6) представники ТОВ «АРТХАУС БУД» участі не приймало. 
В ході засідання постійно діючою комісією з розгляду спірних питань ТУ ДПС у Львівській області розглянуто наведені аргументи, в поданому запереченні ТОВ «АРТХАУС БУД» від 14.12.2023 №05/14 (вх. ТУ ДПС у Львівській області від 19.12.2023 №75439/6) та прийнято рішення, що аргументи та пояснення ТОВ «АРТХАУС БУД» не спростовують факту порушення, викладеного в акті позапланової виїзної документальної перевірки від 27.11.2023 №31195/13-01-07-10/40710074 «Про результати документальної позапланової виїзної перевірки ТОВ «АРТХАУС БУД» (код ЄДРПОУ 40710074).». Відповідно, висновок акту визнано правомірним та таким, що відповідає нормам чинного законодавства, а заперечення ТОВ «АРТХАУС БУД» залишено без задоволення.
Надалі на підставі акта позапланової виїзної документальної перевірки від 27.11.2023 винесено податкове-повідомлення рішення від 04.01.2024 №442/13-01-07-10 на суму 1342 008,61 грн., яке надіслано 05.01.2024 поштовим відправленням. Зазначений лист повернувся до контролюючого органу із відміткою відділення поштового зв`язку із покликанням на відсутність адресата за вказаною адресою. Усі ці докази та аргументи у сукупності вказують на безпідставність задоволення позовних вимог позивача, що, в свою чергу, дає усі підстави для скасування такого рішення.
Апелянт просив апеляційну скаргу задовольнити, скасувати рішення Львівського окружного адміністративного суду від 09.07.2024 та у задоволенні позовних вимог відмовити повністю.
Особи, які беруть участь у справі, в судове засідання не прибули, про дату, час і місце апеляційного розгляду повідомлені належним чином, а тому, суд апеляційної інстанції, відповідно до ч. 4 ст. 229, п. 2 ч. 1 ст. 311 та ч. 2 ст. 313 Кодексу адміністративного судочинства України (далі – КАС України), вважає можливим проведення розгляду справи за їхньої відсутності без здійснення фіксування судового засідання за допомогою звукозаписувального технічного засобу.
Заслухавши доповідь судді - доповідача, дослідивши обставини справи, доводи апеляційної скарги та заперечення на неї, колегія суддів дійшла переконання, що вона не підлягає задоволенню з наступних підстав.
Відповідно до ч. 1 ст. 308 Кодексу адміністративного судочинства України (далі - КАС України) суд апеляційної інстанції переглядає справу за наявними у ній і додатково поданими доказами та перевіряє законність і обґрунтованість рішення суду першої інстанції в межах доводів та вимог апеляційної скарги.
Задовольняючи позов повністю, суд першої інстанції виходив з того, що граничні строки розрахунків, встановлені на виконання ст. 13 Закону №2473-VIII, застосовуються щодо операцій з експорту та імпорту товарів, і в разі порушення таких (граничних строків), відповідно до ч. 5 ст. 13 Закону №2473-VIII, встановлена відповідальність у формі нарахуванням пені в розмірі 0,3 відсотка вартості недопоставленого товару.
Таким чином, правомірність застосування пені прямо залежить від наявності чи відсутності факту неодержання грошових коштів за договором або вартості недопоставленого товару, оплаченого у встановлені строки.
Предметом спірної зовнішньоекономічної операції є поставка товару – будівництва дерев`яного житлового будинку та передачі його конструкцій (в розібраному вигляді) загальною площею 180 м2 у місцевість Grebynice, вул. Sloneczna, на реєстраційну ділянку №210/18, дільниця Zelonki. 
Поставка такого товару здійснена згідно митної декларації від 14.01.2022 ЕК 10 АА 0№UA209140/2022/002693, вартість товару 50295,00 польських злотих; митної декларації від 14.01.2022 ЕК 10 АА 0№UA209140/2022/002535, вартість товару 58677,50 польських злотих; митної декларації від 14.01.2022 ЕК 10 АА 0№UA209140/2022/002694, вартість товару 58677,50 польських злотих. 
Розбіжності щодо дати укладення договору усунуті шляхом подання позивачем аркушів коригування від 15.12.2023 до митної декларації від 14.01.2022 №UA209140/2022/002693; митної декларації від 14.01.2022 №UA209140/2022/002535; митної декларації від 14.01.2022 №UA209140/2022/002694. 
Відповідачем не заперечується того факту, що поставлений за договором №13122021 від 24.11.2020 був вчасно оплачений Віталієм Пришляком (Vitaliy Pryshlyak, інвестор). Вказане також відображено в акті перевірки від 27.11.2023 №31195/13-01-07-10/ НОМЕР_1 .
З огляду на викладене, суд першої інстанції дійшов висновку про обґрунтованість заявленого позову, оскільки позивачем не допущено жодних порушень розрахунків по договору №13122021 від 24.11.2020, укладеного між ТзОВ «АРТХАУС БУД» (підрядник) та фізичною особою нерезидентом Віталієм Пришляком (Vitaliy Pryshlyak, інвестор). 
В той же ж час відповідачем не доведено зворотного. 
Суд першої інстанції зазначив, що при приведенні перевірки та прийнятті оскаржуваного рішення податковим органом не надано належної оцінки документам, наданим ТОВ «АРТХАУС БУД» по договору №13122021 від 24.11.2020. 
Ба більше, не встановлено наявності як самого договору №13122021 від 24.11.2021, так і інших документів, на підставі яких нібито відбувся експорт товару за таким договором.
На переконання суду, відповідачем жодними доказами не доведено факт порушення позивачем граничних строків розрахунків за операціями з експорту, не встановлено факту неодержання грошових коштів за договором або факту непоставки товару, оплаченого у встановлені строки.
Вказане виключає настання для ТОВ «АРТХАУС БУД» відповідальності, передбаченої ч. 5 ст. 13 Закону №2473-VIII. Відтак, позов задоволено повністю.
Розглядаючи спір апеляційний суд виходить із наступного.
Встановлено та підтверджено матеріалами справи, що позивач зареєстрований як юридична особа 03.08.2016 за №14151020000039559, ЄДРПОУ 40710074, за адресою: м. Львів, вул. Щирецька, 16. Перебуває на податковому обліку в ГУ ДПС у Львівській області.
ТОВ «АРТХАУЗ БУД» здійснює господарську діяльність з виробництва та монтажу дерев`яних будинків каркасного типу, які виготовляються на замовлення фізичних та юридичних осіб, та монтуються як на території України, та і закордоном. Основний вид діяльності за КВЕД: 46.73 – Оптова торгівля деревиною, будівельними матеріалами та санітарно-технічним обладнанням.
24.11.2020 між ТОВ «АРТХАУС БУД» (підрядник) та фізичною особою нерезидентом Віталієм Пришляком (Vitaliy Pryshlyak, інвестор) укладено договір №13122021 на виконання будівельних робіт. 
Відповідно до параграфу 1 вказаного договору підрядник зобов`язується побудувати та передати інвестору житловий будинок загальною площею 180 м2 у місцевості Grebynice, вул. Sloneczna, на реєстраційній ділянці №210/18, дільниця Zelonki. 
Вартість робіт підрядника за договором була погоджена у розмірі 165250,00 польських злотих.
На виконання умов цього договору ТОВ «АРТХАУС БУД» виготовлено та відвантажено на користь Віталія Пришляка будівельні конструкції дерев`яного будинку в розібраному вигляді для зручності транспортування на загальну суму 167650,00 польських злотих згідно наступних митних декларацій: 
- митна декларація від 14.01.2022 ЕК 10 АА 0№UA209140/2022/002693, вартість товару 50295,00 польських злотих;
- митна декларація від 14.01.2022 ЕК 10 АА 0№UA209140/2022/002535, вартість товару 58677,50 польських злотих;
- митна декларація від 14.01.2022 ЕК 10 АА 0№UA209140/2022/002694, вартість товару 58677,50 польських злотих. 
У всіх цих митних деклараціях у графі 44 помилково вказана дата договору – 24.11.2021, замість правильної - 24.11.2020.
Факт помилкового зазначення дати договору №13122021 підтверджується долученими до матеріалів справи копіями аркушів коригування, виданих Львівською митницею 15.12. 2023.
Факт укладення між ТОВ «АРТХАУС БУД» (підрядник) та фізичною особою нерезидентом Віталієм Пришляком (Vitaliy Pryshlyak, інвестор) договору №13122021 саме 24.11.2020 додатково підтверджується долученими до матеріалів справи копіями митних декларацій від 14.01.2023 ЕК 10 АА №UA209140/2022/002693, від 14.01.2023 ЕК 10 АА №UA209140/2022/002535, від 14.01.2023р. ЕК 10 АА №UA209140/2022/002694, згідно яких товар, що вивозився, по ціні та якості співпадає з товаром, що був предметом договору №13122021 від 24.11.2020.
Згідно з Інструкцією про порядок валютного нагляду банків за дотриманням резидентами граничних строків розрахунків за операціями з експорту та імпорту товарів, затвердженої постановою Правління Національного банку України від 02.01.2019 №7, на виконання ст. ст. 12, 13 Закону України «Про валюту і валютні операції», ГУ ДПС у Львівській області отримано податкову інформацію від Національного банку України про виявлені агентами валютного нагляду (AT «Приватбанк», МФО 305299, АТ «Кредобанк», МФО 325365) факти ненадходження в установлені Національним банком України граничні строки розрахунків грошових коштів чи товарів станом на 01.02.2023, 01.07.2023, 01.08.2023.
Вказана інформація надіслана листами ДПС України від 24.02.2023 №4218/7/99-00-07-05- 01-07, від 07.08.2023 №18996/7/99-00-07-05-02- 07, від 05.09.2023 №2760/7/99-00-07-05-02-07 по експортних контрактах: від 24.11.2021 №13122021, дата експорту товару - 14.01.2022; від 08.11.2022 №1, дата експорту товару - 14.01.2023; від б/д №б/н, дата експорту товару - 16.06.2022.
Керуючись вимогами п.п. 20.1.2 п. 20.1 ст. 20, п. 73.3 ст. 73 Податкового кодексу України, ГУ ДПС у Львівській області надано запити ТОВ «АРТХАУС БУД» від 07.03.2023 №6555/6/13- 01-07-10-16, від 21.09.2023 №27331/6/13-01-07-10-16, щодо надання документів по зовнішньоекономічних контрактах: від 24.11.2021 №13122021, дата експорту товару - 14.01.2022; від 08.11.2022 №1, дата експорту товару - 14.01.2023; від б/д №б/н, дата експорту товару - 16.06.2022.
В подальшому, на підставі наказу ГУ ДПС у Львівській області від 10.11.2023 №4104-ПП проведено документальну позапланову виїзну перевірку ТОВ «АРТХАУЗ БУД» з питань дотримання вимог Закону України «Про валюту і валютні операції» по експортних контрактах: від 24.11.2021 №13122021, дата експорту товару - 14.01.2022; від 08.11.2022 №1, дата експорту товару - 14.01.2023; від б/д №б/н, дата експорту товару - 16.06.2022, за наслідками якої складено акт від 27.11.2023 №31195/13-01-07-10/40710074.
Підставою призначення та проведення документальної позапланової виїзної перевірки ТОВ «АРТХАУЗ БУД» стала інформація Національного банку України про виявлені агентами валютного нагляду (AT «ПриватБанк», МФО 305299) факти ненадходження в установлені Національним банком України граничні строки розрахунків грошових коштів чи товарів станом на 01.02.2023, яка була надана згідно з Інструкцією про порядок валютного нагляду банків за дотриманням резидентами граничних строків розрахунків за операціями з експорту та імпорту товарів, затвердженої постановою Правління Національного Банку України від 02.01.2019 №7, та надіслана листом Державної податкової служби України від 24.02.2023 №4218/7/99-00-07-05-01-07, про порушення ТОВ «АРТХАУС БУД» вимог ч. 2 ст. 13 Закону України «Про валюту і валютні операції», з урахуванням п. 21 розділу II Положення №5 по контракту від 24.11.2021 №13122021, укладеному між ТзОВ «АРТХАУС БУД» та нерезидентом Pryshlyak Vitaliy (Польща), за експортними операціями від 14.01.2022.
Проведеною перевіркою встановлено наступне. Відповідно до отриманої ГУ ДПС у Львівській податкової інформації Національного банку України про виявлені агентами валютного нагляду (AT «Приватбанк», МФО 305299, АТ «Кредобанк», МФО 325365) факти ненадходження в установлені Національним банком України граничні строки розрахунків грошових коштів чи товарів станом на 01.02.2023, 01.07.2023, 01.08.2023, яка надається згідно з Постановою №7, надіслану листами ДПС України від 24.02.2023 №4218/7/99-00-07-05- 01-07, від 07.08.2023 №18996/7/99-00-07-05-02- 07, від 05.09.2023 №2760/7/99-00-07- 05-02-07, по експортних контрактах: від 24.11.2021 №13122021, дата експорту товару - 14.01.2022; від 08.11.2022 №1, дата експорту товару - 14.01.2023; від б/д №б/н, дата експорту товару - 16.06.2022, керуючись вимогами п.п. 20.1.2 п. 20.1 ст. 20, п. 73.3 ст. 73 Податкового кодексу України, ГУ ДПС у Львівській області надано запити ТОВ «АРТХАУС БУД» (код ЄДРПОУ 40710074) від 07.03.2023 №6555/6/13- 01-07-10-16, від 21.09.2023 №27331/6/13-01-07-10-16, щодо надання документів по зовнішньоекономічних контрактах: від 24.11.2021 №13122021, дата експорту товару - 14.01.2022; від 08.11.2022 №1, дата експорту товару - 14.01.2023; від б/д №б/н, дата експорту товару - 16.06.2022. Однак, ТОВ «АРТХАУС БУД» (код ЄДРПОУ 40710074) на запити ГУ ДПС у Львівській області 07.03.2023 №6555/6/13-01-07-10-16, від 21.09.2023 №27331/6/13-01-07-10-16, документи не надано. Отже, перевіркою встановлено порушення ТОВ «АРТХАУС БУД» вимог ч. 2 ст. 13 Закону України «Про валюту і валютні операції».
ТОВ «АРТХАУС БУД» 11.12.2023 було скеровано на адресу пункту пропуску «Рава-Руська - Гребенне» Львівської митниці лист №09/12 від 11.12.2023 з проханням внести зміни у електронні митні декларації №UA209140/2022/002693, №UA209140/2022/002535 та №UA209140/2022/002694, по яких експортувався товар за договором. 
У відповідь на цей лист підрозділом митниці було виправлено допущені помилки та 15.12.2023 оформлено три аркуші коригування до всіх трьох митних декларацій, а саме у графах №44 митних декларацій змінено дату договору - з 24.11.2021 на 24.11.2020.
На підставі акту перевірки від 27.11.2023 №31195/13-01-07-10/40710074 контролюючим органом прийнято оскаржуване податкове повідомлення-рішення №442/13-01-07-10 від 04.01.2024, яким до платника податків застосовано пеню за порушення строку розрахунку у сфері зовнішньоекономічної діяльності у сумі 1342008,61 грн.
Згідно з розрахунком до податкового повідомлення-рішення від 04.01.2024 №442/13-01-07-10, пеня обчислена за період з 14.01.2023 по 27.11.2023, кількість днів 318, сума простроченої заборгованості 50295,50, код валюти 985, курс валюти 8,390800, ставка пені 0,3%, сума пені 1342008,61 грн.
Не погоджуючись з податковим повідомленням-рішенням від 04.01.2024 №442/13-01-07-10, позивач звернувся до суду з цим позовом.
З приводу спірних правовідносин колегія суддів зазначає таке.
Приписами ч. 2 ст. 19 Конституції України визначено, що органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.
Наведена норма означає, що суб`єкт владних повноважень зобов`язаний діяти лише на виконання закону, за умов і обставин, визначених ним, вчиняти дії, не виходячи за межі прав та обов`язків, дотримуватися встановленої законом процедури, обирати лише встановлені законодавством України способи правомірної поведінки під час реалізації своїх владних повноважень.
Відповідно до ч. 2 ст. 2 КАС України у справах щодо оскарження рішень, дій чи бездіяльності суб`єктів владних повноважень адміністративні суди перевіряють, чи прийняті (вчинені) вони: на підставі, у межах повноважень та у спосіб, що визначені Конституцією та законами України; з використанням повноваження з метою, з якою це повноваження надано; обґрунтовано, тобто з урахуванням усіх обставин, що мають значення для прийняття рішення (вчинення дії); безсторонньо (неупереджено); добросовісно; розсудливо; з дотриманням принципу рівності перед законом, запобігаючи всім формам дискримінації; пропорційно, зокрема з дотриманням необхідного балансу між будь-якими несприятливими наслідками для прав, свобод та інтересів особи і цілями, на досягнення яких спрямоване це рішення (дія); з урахуванням права особи на участь у процесі прийняття рішення; своєчасно, тобто протягом розумного строку.
Відносини, що виникають у сфері справляння податків і зборів, зокрема вичерпний перелік податків та зборів, що справляються в Україні, та порядок їх адміністрування, платників податків та зборів, їх права та обов`язки, компетенцію контролюючих органів, повноваження і обов`язки їх посадових осіб під час адміністрування податків, а також відповідальність за порушення податкового законодавства, регулює Податковий кодекс України (далі ПК України, в редакції, чинній станом на момент виникнення спірних правовідносин).
Підпунктом 19-1.1.4 п. 19-1.1 ст. 19-1 ПК України встановлено, що на контролюючі органи покладено функцію зі здійснення контролю за встановленими законом строками проведення розрахунків в іноземній валюті.
Згідно з підпунктом 20.1.4 п. 20.1 ст. 20 ПК України, контролюючі органи, визначені підпунктом 41.1.1 п. 41.1 ст. 41 цього Кодексу, мають право, зокрема проводити відповідно до законодавства перевірки і звірки платників податків (крім Національного банку України), у тому числі після проведення процедур митного контролю та/або митного оформлення.
Підпунктом 75.1.2 п. 75.1 ст. 75 ПК України визначено, що документальною перевіркою вважається перевірка, предметом якої є своєчасність, достовірність, повнота нарахування та сплати усіх передбачених цим Кодексом податків та зборів, а також дотримання валютного та іншого законодавства, контроль за дотриманням якого покладено на контролюючі органи, дотримання роботодавцем законодавства щодо укладення трудового договору, оформлення трудових відносин з працівниками (найманими особами) та яка проводиться на підставі податкових декларацій (розрахунків), фінансової, статистичної та іншої звітності, регістрів податкового та бухгалтерського обліку, ведення яких передбачено законом, первинних документів, які використовуються в бухгалтерському та податковому обліку і пов`язані з нарахуванням і сплатою податків та зборів, виконанням вимог іншого законодавства, контроль за дотриманням якого покладено на контролюючі органи, а також отриманих в установленому законодавством порядку контролюючим органом документів та податкової інформації, у тому числі за результатами перевірок інших платників податків. Документальна позапланова перевірка не передбачається у плані роботи контролюючого органу і проводиться за наявності хоча б однієї з підстав, визначених цим Кодексом.
Документальною невиїзною перевіркою вважається перевірка, яка проводиться в приміщенні контролюючого органу.
Підпунктом 78.1.1. п. 78.1 ст. 78 ПК України встановлено, що документальна позапланова перевірка здійснюється за наявності, зокрема якщо отримано податкову інформацію, що свідчить про порушення платником податків валютного, податкового законодавства, законодавства у сфері запобігання та протидії легалізації (відмиванню) доходів, одержаних злочинним шляхом, фінансуванню тероризму та фінансуванню розповсюдження зброї масового знищення та іншого не врегульованого цим Кодексом законодавства, контроль за дотриманням якого покладено на контролюючі органи, якщо платник податків не надасть пояснення та їх документальні підтвердження на обов`язковий письмовий запит контролюючого органу, в якому зазначаються порушення цим платником податків відповідно валютного, податкового та іншого не врегульованого цим Кодексом законодавства, контроль за дотриманням якого покладено на контролюючі органи, протягом 15 робочих днів з дня, наступного за днем отримання запиту.
За підпунктом 14.1.39. п. 14.1. ст. 14 ПК України грошове зобов`язання платника податків - сума коштів, яку платник податків повинен сплатити до відповідного бюджету або на єдиний рахунок як податкове зобов`язання та/або інше зобов`язання, контроль за сплатою якого покладено на контролюючі органи, та/або штрафну (фінансову) санкцію, що справляється з платника податків у зв`язку з порушенням ним вимог податкового законодавства та іншого законодавства, контроль за дотриманням якого покладено на контролюючі органи, а також санкції за порушення законодавства у сфері зовнішньоекономічної діяльності та пеня.
Підпунктом 14.1.162 п. 14.1 ст. 14 ПК України визначено, що пеня - сума коштів у вигляді відсотків, нарахована на суми податкових зобов`язань та/або на суми штрафних (фінансових) санкцій, не сплачених у встановлені законодавством строки, а також нарахована в інших випадках та порядку, передбачених цим Кодексом або іншим законодавством, контроль за дотриманням якого покладено на контролюючі органи.
Відповідно до норм підпункту 54.3.3. п. 54.3. ст. 54 ПК України контролюючий орган зобов`язаний самостійно визначити суму грошових зобов`язань, зменшення (збільшення) суми бюджетного відшкодування та/або зменшення (збільшення) від`ємного значення об`єкта оподаткування податком на прибуток або від`ємного значення суми податку на додану вартість платника податків, передбачених цим Кодексом або іншим законодавством, або зменшення суми податку на доходи фізичних осіб, задекларовану до повернення з бюджету у зв`язку із використанням платником податку права на податкову знижку, якщо згідно з податковим та іншим законодавством особою, відповідальною за нарахування сум податкових зобов`язань з окремого податку або збору та/або іншого зобов`язання, контроль за сплатою якого покладено на контролюючі органи, застосування штрафних (фінансових) санкцій та нарахування пені, у тому числі за порушення, у сфері зовнішньоекономічної діяльності; є контролюючий орган.
Пунктом 56.1 ст. 56 ПК України встановлено, що рішення, прийняті контролюючим органом, можуть бути оскаржені в адміністративному або судовому порядку.
Правове регулювання зовнішньоекономічної діяльності, а також обмеження щодо її здійснення встановлені Законом України «Про зовнішньоекономічну діяльність» від 16.04.1991 №959-ХІІ (далі - Закон №959-ХІІ).
Статтею 1 Закону №959-ХІІ визначено що зовнішньоекономічна діяльність   діяльність суб`єктів господарської діяльності України та іноземних суб`єктів господарської діяльності, побудована на взаємовідносинах між ними, що має місце як на території України, так і за її межами.
Правові засади здійснення валютних операцій, валютного регулювання та валютного нагляду, права та обов`язки суб`єктів валютних операцій і уповноважених установ та встановлює відповідальність за порушення ними валютного законодавства визначаються Законом України «Про валюту і валютні операції» № 2473-VIII від 21.06.2018 (далі Закон №2473-VIII, у редакції чинній станом на момент виникнення спірних правовідносин.).
Метою цього Закону є забезпечення єдиної державної політики у сфері валютних операцій та вільного здійснення валютних операцій на території України.
За ст. 1 Закону №2473-VIII:
-валютна операція операція, що має хоча б одну з таких ознак: а) операція, пов`язана з переходом права власності на валютні цінності та (або) права вимоги і пов`язаних з цим зобов`язань, предметом яких є валютні цінності, між резидентами, нерезидентами, а також резидентами і нерезидентами, крім операцій, що здійснюються між резидентами, якщо такими валютними цінностями є національна валюта; б) торгівля валютними цінностями; в) транскордонний переказ валютних цінностей та транскордонне переміщення валютних цінностей (п. 1 ч. 1).
-валютне регулювання - діяльність Національного банку України та в установлених цим Законом випадках Кабінету Міністрів України, спрямована на регламентацію здійснення валютних операцій суб`єктами валютних операцій і уповноваженими установами (п. 2 ч. 2);
-валютний нагляд - система заходів, спрямованих на забезпечення дотримання суб`єктами валютних операцій і уповноваженими установами валютного законодавства (п. 3 ч. 1);
- нерезиденти: а) фізичні особи (іноземні громадяни, громадяни України, особи без громадянства), які мають постійне місце проживання за межами України, у тому числі ті, які тимчасово перебувають на території України; б) юридичні особи та інші суб`єкти господарювання з місцезнаходженням за межами України, які створені та діють відповідно до законодавства іноземної держави, у тому числі ті, частки участі в яких належать резидентам; в) розташовані на території України іноземні дипломатичні, консульські, торговельні та інші офіційні представництва, міжнародні організації та їх відокремлені підрозділи, що мають імунітет і дипломатичні привілеї, а також представництва інших організацій з місцезнаходженням за межами України, що не здійснюють підприємницької діяльності відповідно до законодавства України; г) відокремлені підрозділи юридичних осіб, зазначених у підпункті "в" пункту 9 частини першої цієї статті, що розташовані за межами України та здійснюють підприємницьку діяльність відповідно до законодавства іноземної держави; ґ) інші особи, які не є резидентами відповідно до пункту 9 частини першої цієї статті (п. 8 ч. 1);
- резиденти: а) фізичні особи (громадяни України, іноземні громадяни, особи без громадянства), які мають постійне місце проживання на території України, у тому числі ті, які тимчасово перебувають за межами України; б) фізичні особи - підприємці, зареєстровані згідно із законодавством України; в) юридичні особи та інші суб`єкти господарювання з місцезнаходженням на території України, які здійснюють свою діяльність відповідно до законодавства України; г) дипломатичні, консульські, торговельні та інші офіційні представництва України за кордоном, що мають імунітет і дипломатичні привілеї, а також філії та представництва підприємств і організацій України за кордоном, що не здійснюють підприємницької діяльності відповідно до законодавства України; ґ) відокремлені підрозділи юридичних осіб, зазначених в підпункті "б" пункту 8 частини першої цієї статті, а саме філії, представництва, відділення або інші відокремлені підрозділи, що не мають статусу юридичної особи та здійснюють підприємницьку діяльність від імені юридичної особи на території України (п. 9 ч. 1);
- суб`єкти валютних операцій - резиденти та (або) нерезиденти, які здійснюють валютні операції (п. 10 ч. 1);
- уповноважені установи - банки, небанківські фінансові установи та оператори поштового зв`язку, які отримали ліцензію Національного банку України згідно з цим Законом (п. 14 ч. 1).
За ст. 4 Закону №2473-VIII валютні операції здійснюються без обмежень відповідно до законодавства України, крім випадків, встановлених законами України, що регулюють відносини у сферах забезпечення національної безпеки, запобігання та протидії легалізації (відмиванню) доходів, одержаних злочинним шляхом, або фінансуванню тероризму чи фінансуванню розповсюдження зброї масового знищення, виконання взятих Україною зобов`язань за міжнародними договорами, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України, а також випадків запровадження Національним банком України відповідно до цього Закону заходів захисту.
Свобода здійснення валютних операцій забезпечується шляхом дотримання принципів валютного регулювання, встановлених цим Законом.
Резиденти з урахуванням обмежень, визначених цим Законом та іншими законами України, мають право відкривати рахунки в іноземних фінансових установах та здійснювати через такі рахунки валютні операції.
Нерезиденти з урахуванням обмежень, визначених цим Законом та іншими законами України, мають право відкривати рахунки в українських фінансових установах та здійснювати через такі рахунки валютні операції.
Резиденти мають право придбавати валютні цінності за кордоном, здійснювати їх транскордонне переміщення та (або) транскордонний переказ з урахуванням обмежень, визначених цим Законом.
У сфері здійснення валютних операцій нерезиденти мають усі права, надані резидентам.
Порядок проведення розрахунків за валютними операціями визначається Національним банком України.
Відповідно до вимог ч.ч, 1, 4-10 ст. 11 Закону №2473-VIII валютний нагляд в Україні здійснюється органами валютного нагляду та агентами валютного нагляду. Органами валютного нагляду відповідно до цього Закону є Національний банк України та центральний орган виконавчої влади, що реалізує державну податкову політику. Органи валютного нагляду в межах своєї компетенції здійснюють нагляд за дотриманням резидентами та нерезидентами валютного законодавства.
Національний банк України у визначеному ним порядку здійснює валютний нагляд за уповноваженими установами.
Центральний орган виконавчої влади, що реалізує державну податкову політику, здійснює валютний нагляд за дотриманням резидентами (крім уповноважених установ) та нерезидентами вимог валютного законодавства.
Уповноважені установи є агентами валютного нагляду, підзвітними Національному банку України.
Уповноважені установи під час проведення ними валютних операцій, крім валютних операцій, пов`язаних з експортом та імпортом товару на суму, що є меншою за розмір, передбачений статтею 20 Закону України «Про запобігання та протидію легалізації (відмиванню) доходів, одержаних злочинним шляхом, фінансуванню тероризму та фінансуванню розповсюдження зброї масового знищення», здійснюють безпосередній нагляд за виконанням вимог валютного законодавства резидентами (крім інших уповноважених установ) та нерезидентами, що здійснюють валютні операції через ці уповноважені установи.
Уповноважені установи на безоплатній основі обмінюються інформацією про належність рахунків клієнтів або користувачів, відкритих у цих установах, до банківських рахунків, платіжних рахунків, власниками яких є нерезиденти, з метою здійснення валютного нагляду за валютними операціями, що здійснюються через ці уповноважені установи. Національний банк України встановлює порядок ведення та використання уповноваженими установами записів реєстру рахунків інформаційної системи, що забезпечує збирання, накопичення, зберігання, доступ та використання уповноваженими установами інформації про належність рахунків до банківських рахунків, платіжних рахунків, власниками яких є нерезиденти.
Порядок здійснення валютного нагляду агентами валютного нагляду встановлюється Національним банком України.
Агенти валютного нагляду мають право вимагати у суб`єктів валютних операцій документи, пов`язані із здійсненням валютних операцій, а суб`єкти валютних операцій зобов`язані надавати такі документи на вимогу агентів валютного нагляду у визначений ними строк.
Органи валютного нагляду мають право проводити перевірки з питань дотримання вимог валютного законодавства визначеними частинами п`ятою і шостою цієї статті суб`єктами здійснення таких операцій. Під час проведення перевірок з питань дотримання вимог валютного законодавства органи валютного нагляду мають право вимагати від агентів валютного нагляду та інших осіб, які є об`єктом таких перевірок, надання доступу до систем автоматизації валютних операцій, підтвердних документів та іншої інформації про валютні операції, а також пояснень щодо проведених валютних операцій, а агенти валютного нагляду та інші особи, які є об`єктом таких перевірок, зобов`язані безоплатно надавати відповідний доступ, пояснення, документи та іншу інформацію.
Інформація про банки та (або) клієнтів банків, що збирається під час здійснення валютного нагляду за банками, становить банківську таємницю.
Інформація про небанківські фінансові установи та операторів поштового зв`язку, а також їхніх клієнтів, що збирається під час здійснення валютного нагляду за небанківськими фінансовими установами та операторами поштового зв`язку, які отримали ліцензію Національного банку України на здійснення валютних операцій, є інформацією з обмеженим доступом.
У разі виявлення порушень валютного законодавства органи валютного нагляду мають право вимагати від агентів валютного нагляду та інших осіб, які є об`єктом таких перевірок і допустили такі порушення, дотримання вимог валютного законодавства та застосовувати заходи впливу, передбачені законом.
Згідно з ст. 13 Закону №2473-VIII Національний банк України має право встановлювати граничні строки розрахунків за операціями з експорту та імпорту товарів.
Національний банк України має право встановлювати винятки та (або) особливості запровадження цього заходу захисту для окремих товарів та (або) галузей економіки за поданням Кабінету Міністрів України.
Граничні строки розрахунків за операціями з експорту та імпорту товарів не застосовуються щодо розрахунків, пов`язаних з договорами про участь у розподілі пропускної спроможності, а також щодо грошового забезпечення (кредитних лімітів) з метою участі в аукціонах з розподілу пропускної спроможності міждержавних перетинів.
Національний банк України має право встановлювати мінімальні граничні суми операцій з експорту та імпорту товарів, на які поширюються встановлені відповідно до цього Закону граничні строки розрахунків за операціями з експорту та імпорту товарів.
У разі встановлення Національним банком України граничного строку розрахунків за операціями резидентів з експорту товарів грошові кошти підлягають зарахуванню на рахунки резидентів у банках України у строки, зазначені в договорах, але не пізніше строку та в обсязі, встановлених Національним банком України. Строк виплати заборгованості обчислюється з дня митного оформлення продукції, що експортується, а в разі експорту робіт, послуг, прав інтелектуальної власності та (або) інших немайнових прав - з дня оформлення у письмовій формі (у паперовому або електронному вигляді) акта, рахунка (інвойсу) або іншого документа, що засвідчує їх надання.
У разі встановлення Національним банком України граничного строку розрахунків за операціями резидентів з імпорту товарів їх поставка має здійснюватися у строки, зазначені в договорах, але не пізніше встановленого Національним банком України граничного строку розрахунків з дня здійснення авансового платежу (попередньої оплати).
За окремими операціями з експорту та імпорту товарів граничні строки розрахунків, встановлені Національним банком України, можуть бути подовжені центральним органом виконавчої влади, що забезпечує формування та реалізує державну політику у сфері економічного розвитку, шляхом видачі висновку.
Центральний орган виконавчої влади, що забезпечує формування та реалізує державну політику у сфері економічного розвитку, приймає рішення про видачу чи відмову у видачі зазначеного висновку протягом десяти робочих днів з дня отримання відповідної заяви. Інформація про виданий висновок оприлюднюється на офіційному веб-сайті цього органу не пізніше наступного робочого дня після видачі висновку.
Центральний орган виконавчої влади, що забезпечує формування та реалізує державну політику у сфері економічного розвитку, протягом п`яти робочих днів з дня видачі висновку, зазначеного в абзаці першому цієї частини, інформує Національний банк України та центральний орган виконавчої влади, що реалізує державну податкову політику, про видачу такого висновку.
Порядок видачі висновку, у тому числі перелік документів, які подаються для видачі висновку, підстави для відмови у видачі висновку або залишення документів без розгляду, включаючи перелік товарів, за якими документи для видачі висновку підлягають залишенню без розгляду, встановлюється Кабінетом Міністрів України. Видача висновку здійснюється безоплатно.
Порушення резидентами строку розрахунків, встановленого згідно із цією статтею, тягне за собою нарахування пені за кожний день прострочення в розмірі 0,3 відсотка суми неодержаних грошових коштів за договором (вартості недопоставленого товару) у національній валюті (у разі здійснення розрахунків за зовнішньоекономічним договором (контрактом) у національній валюті) або в іноземній валюті, перерахованій у національну валюту за курсом Національного банку України, встановленим на день виникнення заборгованості. Загальний розмір нарахованої пені не може перевищувати суми неодержаних грошових коштів за договором (вартості недопоставленого товару).
У разі якщо виконання договору, передбаченого частинами другою або третьою цієї статті, зупиняється у зв`язку з виникненням форс-мажорних обставин, перебіг строку розрахунків, установленого згідно з частиною першою цієї статті, та нарахування пені відповідно до частини п`ятої цієї статті зупиняється на весь період дії форс-мажорних обставин та поновлюється з дня, наступного за днем закінчення дії таких обставин.
Підтвердженням виникнення та закінчення дії форс-мажорних обставин є відповідна довідка уповноваженої організації (органу) країни розташування сторони зовнішньоекономічного договору (контракту) або третьої країни відповідно до умов цього договору (контракту).
У разі прийняття до розгляду судом, міжнародним комерційним арбітражем позовної заяви резидента про стягнення з нерезидента заборгованості, що виникла внаслідок недотримання нерезидентом строку, передбаченого зовнішньоекономічним договором (контрактом), або прийняття до провадження уповноваженим органом відповідної країни документа про стягнення такої заборгованості з боржника-нерезидента на користь резидента в позасудовому (досудовому) примусовому порядку строк, встановлений відповідно до цієї статті, зупиняється з дня прийняття до розгляду такої заяви (прийняття до провадження відповідного документа) і пеня за порушення строку в цей період не нараховується.
У разі ухвалення судом, міжнародним комерційним арбітражем рішення про відмову в позові повністю чи частково в частині майнових вимог або про відмову у відкритті провадження у справі чи про залишення позову без розгляду, а також у разі визнання документа про стягнення заборгованості з боржника-нерезидента таким, що не підлягає виконанню, недійсним, незаконним тощо та (або) закриття (припинення) провадження без зарахування грошових коштів на рахунки резидентів у банках України за таким документом строк, встановлений відповідно до цієї статті, поновлюється і пеня за його порушення нараховується за кожний день прострочення, включаючи період, на який цей строк було зупинено.
У разі ухвалення судом, міжнародним комерційним арбітражем рішення про задоволення позову сплаті підлягає лише пеня, нарахована до дня прийняття позовної заяви до розгляду судом, міжнародним комерційним арбітражем.
Центральний орган виконавчої влади, що реалізує державну податкову політику, за результатами перевірки стягує у встановленому законом порядку з резидентів пеню, передбачену частиною п`ятою цієї статті.
Постановою Правління Національного Банку України від 02.01.2019 №5 затверджено Положення про заходи захисту та визначення порядку здійснення окремих операцій в іноземній валюті (далі Положення №5).
За правилами пункту 21 Положення №5, граничні строки розрахунків за операціями з експорту та імпорту товарів становлять 365 календарних днів.
Відповідно до п. 14-2 Постанови Правління Національного Банку України від 24.02.2022 №18 «Про роботу банківської системи в період запровадження воєнного стану» (далі - Постанова №18), граничні строки розрахунків за операціями з експорту та імпорту товарів становлять 180 календарних днів та застосовуються до операцій, здійснених з 05 квітня 2022 року.
Підпунктом 4 пункту 3 розділу I Інструкції про порядок валютного нагляду банків за дотриманням резидентами граничних строків розрахунків за операціями з експорту та імпорту товарів, затвердженої постановою Правління НБУ від 02.01.2019 №7 (Інструкція) визначено, що днем виникнення порушення є перший день після закінчення встановленого Національним банком граничного строку розрахунків за операцією з експорту.
Відповідно до пункту 2 розділу вказаної Інструкції вимоги цієї Інструкції поширюються на операції з експорту та імпорту товарів, на які Національним банком встановлені граничні строки розрахунків, з урахуванням установлених Національним банком за поданням Кабінету Міністрів України винятків та (або) особливостей для окремих товарів, та (або) галузей економіки та мінімальних граничних сум операцій, на які поширюються встановлені Національним банком граничні строки розрахунків.
Пунктом 5 розділу ІІ вказаної Інструкції передбачено, що банк згідно з вимогами цієї Інструкції здійснює валютний нагляд за дотриманням резидентами граничних строків розрахунків за операціями з експорту та імпорту товарів резидента, які передбачають розрахунки в грошовій формі (уключаючи розрахунки резидента з нерезидентом на території України), що здійснюються через цей банк.
Відповідно до підпункту 1 пункту 6 розділу ІІ Інструкції банк згідно з цією Інструкцією здійснює валютний нагляд за дотриманням резидентом граничних строків розрахунків за операцією резидента з експорту товарів, якщо на дату митного оформлення продукції або виконання резидентом робіт, надання послуг, експорту прав інтелектуальної власності, інших немайнових прав, призначених для продажу (оплатної передачі), розрахунки за такою операцією не завершені (кошти від продажу нерезиденту товару на поточний рахунок резидента не надійшли або надійшли не в повному обсязі) або в банку немає інформації про завершення розрахунків за такою операцією.
Відповідно до підпункту 1 пункту 7 розділу ІІ Інструкції, банк розпочинає відлік установлених Національним банком граничних строків розрахунків з дати оформлення МД типу ЕК-10 «Експорт», ЕК-11 «Реекспорт» на продукцію, що експортується (якщо продукція згідно із законодавством України підлягає митному оформленню), або підписання акту або іншого документа, що засвідчує поставку нерезиденту товару відповідно до умов експортного договору (якщо товар згідно із законодавством України не підлягає митному оформленню), - за операціями з експорту товарів.
Підпунктом 2 пункту 9 розділу ІІІ Інструкції передбачено, що банк завершує здійснення валютного нагляду за дотриманням резидентами граничних строків розрахунків у разі експорту товару - після зарахування на поточний рахунок резидента в банку грошових коштів, що надійшли від нерезидента за товар (уключаючи кошти, переказані резидентом із власного рахунку, відкритого за кордоном, якщо розрахунки за експорт товару здійснювалися через рахунок резидента, відкритий за кордоном, та резидентом подано документи іноземного банку, які підтверджують зарахування коштів від нерезидента за товар), або від банку (резидента або нерезидента) за документарним акредитивом, відкритим на користь резидента за операцією з експорту товару, або в порядку, визначеному пунктом 16-2 розділу IV цієї Інструкції.
Згідно із п. 109.1 ст. 109 ПК України, податковим правопорушенням є протиправне, винне (у випадках, прямо передбачених цим Кодексом) діяння (дія чи бездіяльність) платника податку (в тому числі осіб, прирівняних до нього), контролюючих органів та/або їх посадових (службових) осіб, інших суб`єктів у випадках, прямо передбачених цим Кодексом.
Діяння вважаються вчиненими умисно, якщо існують доведені контролюючим органом обставини, які свідчать, що платник податків удавано, цілеспрямовано створив умови, які не можуть мати іншої мети, крім як невиконання або неналежне виконання вимог, установлених цим Кодексом та іншим законодавством, контроль за дотриманням якого покладено на контролюючі органи.
Статтею 112 ПК України, встановлені загальні умови притягнення до фінансової відповідальності за вчинення податкових правопорушень та порушення іншого законодавства, контроль за дотриманням якого покладено на контролюючі органи
Згідно із п. 112.1 ст.112 ПК України, особа може бути притягнута до фінансової відповідальності за вчинення податкового правопорушення за умови наявності в її діянні (дії або бездіяльності) вини, крім випадків, передбачених цим Кодексом.
Відповідно до п. 112.2 ст.112 ПК України, особа вважається винною у вчиненні правопорушення, якщо буде встановлено, що вона мала можливість для дотримання правил та норм, за порушення яких цим Кодексом передбачена відповідальність, проте не вжила достатніх заходів щодо їх дотримання.
Вжиті платником податків заходи щодо дотримання правил та норм податкового законодавства вважаються достатніми, якщо контролюючий орган не доведе, що, вчиняючи певні дії або допускаючи бездіяльність, за які передбачена відповідальність, платник податків діяв нерозумно, недобросовісно та без належної обачності.
Пунктом 112.7 статті 112 ПК України, визначено, якщо контролюючий орган не доведе, що платник податків мав можливість для дотримання правил та норм, за порушення яких цим Кодексом передбачена відповідальність, проте не вжив достатніх заходів щодо їх дотримання, платник податків не може бути притягнутий до відповідальності за таке порушення. Положення цього пункту застосовуються виключно в разі, якщо умовою притягнення до фінансової відповідальності за податкове правопорушення є наявність вини платника податків.
Усі сумніви щодо наявності обставин, за яких особа може бути притягнута до відповідальності за порушення податкового законодавства та іншого законодавства, контроль за яким покладено на контролюючий орган, трактуються на користь такої особи.
У контексті спірних правовідносин, колегія суддів наголошує, що правомірність проведення відповідної перевірки відповідачем  та ТОВ «Артхауз Буд» не оскаржується.
За змістом акта перевірки від 27.11.2023 колегією суддів з`ясовано, що станом на дату завершення перевірки – 20.11.2023 платіжних документів з призначенням платежу (графа 70 платіжних інструкцій (SWIFT повідомлень)): контракт від 24.11.2021 №13122021 щодо надходження валютних коштів від нерезидента Vitaliy Pryshlyak (Польща) на загальну суму 1676500,00 польських злотих за товар, експортований по контракту від 24.11.2021 №13122021, ТОВ «Артхауз Буд» не представлено. Вказане, з позиції контролюючого органу, свідчить про порушення ч. 2 ст. 13 Закону №2473-VIII, з урахуванням п. 21 розділу ІІ Положення №5.
Як вірно встановлено судом першої інстанції, предметом спірної зовнішньоекономічної операції є поставка товару – будівництва дерев`яного житлового будинку та передачі його конструкцій (в розібраному вигляді) загальною площею 180 м2 у місцевість Grebynice, вул. Sloneczna, на реєстраційну ділянку №210/18, дільниця Zelonki. 
Відповідно до долучених до матеріалів справи письмових доказів, відповідна поставка є предметом Договору на виконання будівельних робіт №13122021від 24.11.2020 /а.с.8-10/. 
Поставка такого товару здійснена згідно митної декларації від 14.01.2022 ЕК 10 АА 0№UA209140/2022/002693, вартість товару 50295,00 польських злотих; митної декларації від 14.01.2022 ЕК 10 АА 0№UA209140/2022/002535, вартість товару 58677,50 польських злотих; митної декларації від 14.01.2022 ЕК 10 АА 0№UA209140/2022/002694, вартість товару 58677,50 польських злотих. 
Відповідач стверджує, що позивачем надані до перевірки документи підтверджують факт розрахунків та підтверджують зовнішньоекономічну операцію за договором №13122021 від 24.11.2020, однак спірні правовідносини стосуються зовнішньоекономічної операції за договором №13122021 від 24.11.2021.
Представник позивача пояснив, що відповідні розбіжності було допущено при митному оформленні шляхом невірного зазначення дати договору у графі 44 митних декларацій.
Виявивши відповідні розбіжності після одержання акта перевірки, позивач звернувся з листом проханням від 11.12.2023 до пункту пропуску «Рава-Руська-Хребенне» митного поста «Рава-Руська» Львівської митниці про виправлення інформації в графі декларацій щодо некоректного та помилкового зазначення дати договору, замість 24.11.2021 – 24.11.2020. Відповідні розбіжності усунуто, що підтверджується відповідними актами коригування до митної декларації від 14.01.2022 №UA209140/2022/002693; митної декларації від 14.01.2022 №UA209140/2022/002535; митної декларації від 14.01.2022 №UA209140/2022/002694. 
Своєю чергою, відповідач не надав доказів укладення ТОВ «Арххауз Буд» з ОСОБА_2 іншого договору, ніж №13122021 від 24.11.2020.
Як вірно зазначив суд першої інстанції, відповідачем не заперечується факт, що поставлений за договором № 13122021 від 24.11.2020 вчасно оплачений ОСОБА_2 (Vitaliy Pryshlyak, інвестор). Вказане також відображено в акті перевірки від 27.11.2023 № 31195/13-01-07-10/ НОМЕР_1 .
За таких обставин, апеляційний суд погоджується з висновками суду першої інстанції про те, що позивачем не допущено жодних порушень розрахунків за договору №13122021 від 24.11.2020, укладеного між ТОВ «АРТХАУС БУД» (підрядник) та фізичною особою нерезидентом Віталієм Пришляком (Vitaliy Pryshlyak, інвестор). 
Таким чином, за відсутності доказів порушення граничних строків розрахунків за зовнішньоекономічним договором, а також самого факту укладення відповідного договору №13122021 від 24.11.2021, суд першої інстанції дійшов вірного висновку про невідповідність податкового повідомлення-рішення від 04.01.2024 №442/13-01-07-10 критеріям правомірності за ч. 2 ст. 2 КАС України та, відповідно обґрунтованість позовних вимог.
Відповідно до ч. 1 ст. 90 КАС України суд оцінює докази, які є у справі, за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на їх безпосередньому, всебічному, повному та об`єктивному дослідженні.
Відповідно до ч. 1 ст. 77 КАС України кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених ст. 78 цього Кодексу.
Частиною 2 ст. 77 КАС України визначено, що в адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача.
З урахуванням встановлених фактичних обставин справи, колегія суддів вважає, що підстави для задоволення позову відсутні, оскільки податкове повідомлення-рішення відповідає критеріям правомірності рішень суб`єктів владних повноважень, винесене в межах повноважень та у спосіб, що визначені чинним законодавством України, а тому підстави для його скасування відсутні.
Таким чином, колегія суддів погоджується з висновком суду першої інстанції, що позовні вимоги є безпідставними та не підлягають задоволенню.
Як неодноразово вказував Європейський суд з прав людини, право на вмотивованість судового рішення сягає своїм корінням більш загального принципу, втіленого у Конвенції, який захищає особу від сваволі; рішення національного суду повинно містити мотиви, які достатні для того, щоб відповісти на істотні аспекти доводів сторони (рішення у справі «РуїзТорія проти Іспанії», параграфи 29-30). Це право не вимагає детальної відповіді на кожен аргумент, використаний стороною; більше того, воно дозволяє судам вищих інстанцій просто підтримати мотиви, наведені судами нижчих інстанцій, без того, щоб повторювати їх.
У рішенні «Петриченко проти України» (параграф 13) Європейський суд з прав людини вказував на те, що національні суди не надали достатнього обґрунтування своїх рішень, та не розглянули відповідні доводи заявника, навіть коли ці доводи були конкретними, доречними та важливими.
Наведене дає підстави для висновку, що доводи скаржника у кожній справі мають оцінюватись судами на предмет їх відповідності критеріям конкретності, доречності та важливості у рамках відповідних правовідносин з метою належного обґрунтування позиції суду.
Інші зазначені відповідачем в апеляційній скарзі обставини, окрім вищеописаних обставин, ґрунтуються на довільному трактуванні фактичних обставин і норм матеріального права, а тому такі не вимагають детальної відповіді або спростування.
Доводи апеляційної скарги, наведені на спростування висновків суду першої інстанції, не містять належного обґрунтування чи нових переконливих доводів, які б були безпідставно залишені без розгляду судом першої інстанції.
Суд апеляційної інстанції залишає апеляційну скаргу без задоволення, а рішення або ухвалу суду - без змін, якщо визнає, що суд першої інстанції правильно встановив обставини справи та ухвалив судове рішення з додержанням норм матеріального і процесуального права (ст. 316 КАС України).
Порушень норм процесуального права, які є обов`язковою підставою для скасування рішення, або неправильного застосування норм матеріального права поза межами вимог апелянта та доводів, викладених у апеляційній скарзі, у ході апеляційного розгляду справи встановлено не було.
З огляду на викладене суд апеляційної інстанції приходить до переконання, що суд першої інстанції, правильно встановив фактичні обставини справи та ухвалив судове рішення з додержанням норм матеріального і процесуального права, а відтак апеляційну скаргу слід залишити без задоволення.
Відповідно до ст.139 КАС України судовий збір розподілу не підлягає.
Керуючись ст. 229, 241, 243, 308, 310, 315, 316, 321, 322, 325, 328, 329 КАС України, апеляційний суд,-

ПОСТАНОВИВ :
Апеляційну скаргу Головного управління ДПС у Львівській області - залишити без задоволення.
Рішення Львівського окружного адміністративного суду від 09 липня 2024 року у справі №380/10648/24 - залишити без змін.

Постанова суду апеляційної інстанції набирає законної сили з дати її прийняття та може бути оскаржена у касаційному порядку, шляхом подання касаційної скарги безпосередньо до Верховного Суду протягом тридцяти днів з дня складення повного судового рішення. 

Головуючий суддя	 	Р. П. Сеник 	
судді	 	Т. В. Онишкевич 	
 	 	Н. М. Судова-Хомюк  	
Повне судове рішення складено  06.12.24