КИЇВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД 
ПОСТАНОВА 
про відмову у задоволенні клопотання про поновлення строку
на апеляційне оскарження та повернення апеляційної скарги

30 вересня 2024 року м. Київ
Справа № 761/21123/22
Провадження № 33/824/4685/2024 
Київський апеляційний суд у складі судді Желепи О.В. вивчивши апеляційну скаргу ОСОБА_1 , поданої через представника - адвоката Тарасенка Ігоря Вікторовича, на постанову Шевченківського районного суду міста Києва від 14 листопада 2022 року
у справі про притягнення до адміністративної відповідальності ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , громадянина України, який проживає за адресою: АДРЕСА_1 , за ч. 1 ст. 173-2 КУпАП
  
ВСТАНОВИВ 
 
Постановою Шевченківського районного суду міста Києва від 14 листопада 2022 року визнано винним ОСОБА_1 у вчиненні правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 130 КУпАП та застосувати до нього адміністративне стягнення у вигляді штрафу на користь держави в розмірі однієї тисячі неоподатковуваних мінімумів доходів громадян, що становить 17 000, 00 гривень, з позбавленням права керування транспортними засобами строком на один рік.  
Не погодившись з такою постановою, ОСОБА_1 , через свого захисника - адвоката Тарасенка І.В. подав 5 вересня 2024 року засобами поштового зв`язку апеляційну скаргу, у якій просив поновити строк на апеляційне оскарження посилаючись на неотримання ним копії оскаржуваної постанови.
Перевіривши матеріали справи та доводи клопотання про поновлення строку на апеляційне оскарження, апеляційний суд приходить до висновку, що клопотання задоволенню не підлягає, а апеляційну скаргу слід повернути апелянту з таких підстав.
Відповідно до ч. 2 ст. 294 КУпАП постанова судді у справі про адміністративне правопорушення може бути оскаржена протягом десяти днів з дня винесення постановиособою, яку притягнуто до адміністративної відповідальності, її законним представником, захисником, потерпілим, його представником, а також прокурором у випадках, передбачених частиною п`ятою статті 7 та частиною першою статті 287 цього Кодексу. Апеляційна скарга, подана після закінчення цього строку, повертається апеляційним судом особі, яка її подала, якщо вона не заявляє клопотання про поновлення цього строку, а також якщо у поновленні строку відмовлено.
Правило дотримання десятиденного строку має на меті гарантувати правову визначеність і забезпечити, щоб справи про адміністративні правопорушення розглядалися впродовж розумного часу, не змушуючи органи влади та інших зацікавлених осіб перебувати у стані невизначеності.
Це правило надає особі, яка має право на апеляційне оскарження, достатній строк для роздумів стосовно того, чи подавати апеляційну скаргу, для чіткого визначення своїх аргументів та окреслення стверджувальної правової позиції, і визначає період, після закінчення якого контрольна функція суду не здійснюється.
Норми чинного КУпАП не містять вичерпного переліку підстав, які вважаються поважними для вирішення питання про поновлення пропущеного строку оскарження постанови суду. Такі причини визначаються в кожному конкретному випадку з огляду на обставини справи.
Разом з тим, право суду на поновлення строку не є безмежним.
У статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод проголошено право на справедливий судових розгляд.
Одним із елементів справедливого судового розгляду є принцип правової визначеності прав і обов`язків сторін спору та неможливість безпідставного поновлення пропущеного процесуального строку для оскарження судового рішення, що набрало законної сили, лише з метою його скасування на шкоду інтересам іншого учасника судового розгляду.
Поновлення строку на апеляційне оскарження судового рішення без доведеності поважності причин його пропуску не забезпечувало б рівновагу між інтересами сторін та правову визначеність у цивільних правовідносинах, яка є складовою верховенства права, проголошеного статтею 8 Конституції України.
В своїх рішеннях ЄСПЛ вказує, що національний суд має право поновити строк на оскарження рішення суду нижчої інстанції, якщо апелянт у відповідному клопотанні наведе причину пропуску цього строку, і суд визнає цю причину поважною. Проте можливість суду щодо поновлення строку не буде необмеженою, оскільки сторони в розумні інтервали часу мають вживати заходів, щоб дізнатись про стан відомого їм судового провадження (рішення ЄСПЛ від 26 квітня 2007 року у справі «Олександр Шевченко проти України» та рішення ЄСПЛ від 14 жовтня 2003 року у справі «Трух проти України»). При визначенні наявності поважності причин пропуску, національний суд насамперед має виходити із наявності об`єктивних причин, які унеможливлювали особі вчасно подати апеляційну скаргу, або вчасно вжити заходів до оскарження судового рішення.
Проте, захисник Тарасенко І.В. не навів переконливих доводів на обґрунтування поважності причини пропуску такого строку. А посилання скаржника на те, що такий строк було пропущено з тих причин, що копію постанови скаржником отримано не було, а в ЄДРСР рішення було оприлюднено 21 листопада 2022 року,не є поважними причинами пропуску строку на апеляційне оскарження, оскільки, як закон пов`язує початок перебігу строку на подачу апеляційної скарги не з моменту ознайомлення з постановою судді чи з моменту її отримання, як помилково вважає скаржник, а з моменту її винесення.
До того ж, в апеляційній скарзі не зазначено поважних причин, які б унеможливлювали отримання  ОСОБА_1 копії оскаржуваної постанови та не вказано на відсутність такої можливості. В матеріалах справи відсутні докази того, що ОСОБА_1  або його захисник звертався до суду із заявою про видачу копії постанови. Таких обґрунтувань не містить і клопотання про поновлення строку на апеляційне оскарження.
Також суд враховує, що з матеріалів справи вбачається, що 27 серпня2022 року відносно   ОСОБА_1   складено протокол про адміністративне правопорушення за ч. 1 ст. 130 КУпАП (а. с. 1). В даному протоколі зазначено контактні дані  ОСОБА_1 , в тому числі номер мобільного телефону. Також в протоколі зазначено, що останній буде розглянуто у Шевченківськомурайонному суді з викликом  ОСОБА_1 . В даному протоколі ОСОБА_1 поставив підпис та зазначив, що з протоколом ознайомлений. В графі "пояснення" не міститься заперечень щодо невірного зазначення номеру телефону для виклику та повідомлення.
Суд першої інстанції виконав свій обов`язок та повідомив  ОСОБА_1  про розгляд даної справи про адміністративне правопорушення відносно нього.
Так, матеріалами справи підтверджується, а саме довідкою про доставку SMSвід 11 жовтня 2022 року, що ОСОБА_1   повідомлено про розгляд справи 10.10.2022 року на його номер телефону, що вказаний ним же під час складання протоколу про адміністративне правопорушення за ч. 1 ст. 130 КУПАП (а. с.6). Згідно довідки про доставку SMS, 11 жовтня 2022 рокуо 10:11:00  ОСОБА_1 доставлено SMS про те, що судове засідання у даній справі № 761/21123/22 відбудеться 14 листопада2022 року о 8год. 00 хв.
При цьому, а ні клопотання про поновлення строку на апеляційне оскарження, а ні апеляційна скарга захисника  ОСОБА_1  не містять доводів про те, що  ОСОБА_1 не отримував на зазначений номер мобільного телефону SMS-повідомлення від суду про розгляд справи.
Отже, сукупний аналіз наведених обставин вказує на те, що  ОСОБА_1   був обізнаний про розгляд даної справи про адміністративне правопорушення за ч. 1 ст. 164 КУпАП.
Інших об`єктивних обставин, пов`язаних з дійсними істотними перешкодами чи труднощами для оскарження постанови судді у визначений законом строк, захисником ОСОБА_1  - Тарасенком І.В. не наведено.
Матеріали справи не містять доказів про те, що  ОСОБА_1  протягом більше двох років, а саме з 27 серпня 2022 року (день складання протоколу за його участі) по 5 вересня 2024 рокув розумні інтервали часу цікавився про стан відомого йому судового провадженння.
Таким чином, оскільки захисник Тарасенко І.В.  не навів поважних причин, які перешкоджали подати апеляційну скаргу у десятиденний строк, визначений законом, будь-яких доказів про те, що він не мав можливості своєчасно подати апеляційну скаргу про перегляд постанови судді першої інстанції в апеляційному порядку не надав, і таких обґрунтувань поважної причини не наведено в клопотання про поновлення строку на апеляційне оскарження, суд дійшов висновку, що пропущено строк на апеляційне оскарження постанови суду першої інстанції без поважних причин.
За відсутності будь-яких доказів про поважність причини пропуску строку на апеляційне оскарження постанови судді, апеляційний суд дійшов висновку про відсутність підстав для поновлення строку на оскарження постанови.
Крім того, апеляційний суд зазначає, що при розгляді клопотання про поновлення строку на апеляційне оскарження постанови судді у справі про адміністративне правопорушення суд не перевіряє доводи апеляційної скарги щодо законності та обґрунтованості оскаржуваного судового рішення, оскільки така оцінка може бути дана судом тільки за результатами розгляду апеляційної скарги по суті.
Зважаючи на викладене, апеляційний суд дійшов висновку про відсутність правових підстав для поновлення строку на апеляційне оскарження постанови Голосіївського районного суду м. Києва від 10 травня 2022 року, а тому у задоволенні клопотання про поновлення такого строку слід відмовити, у зв`язку з чим апеляційну скаргу повернути особі, яка її подала.
На підставі викладеного та керуючись ст. 294 КУпАП
  
ПОСТАНОВИВ
  
Відмовити у задоволенні клопотання ОСОБА_1 , поданої через представника - адвоката Тарасенка Ігоря Вікторовича про поновлення строку на апеляційне оскарження.
Апеляційну скаргу ОСОБА_1 , поданої через представника - адвоката Тарасенка Ігоря Вікторовича, на постанову Шевченківського районного суду міста Києва від 14 листопада 2022 року повернути особі, яка її подала.
Постанова набирає законної сили негайно після її винесення, є остаточною й оскарженню в касаційному порядку не підлягає. 
  
Суддя                                                                                     О. В. Желепа