Справа № 991/13766/24
Провадження 1-кс/991/13855/24

ВИЩИЙ АНТИКОРУПЦІЙНИЙ СУД 
УХВАЛА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
11 грудня 2024 року                                                                 м.Київ 

Слідчий суддя Вищого антикорупційного суду (ВАКС) ОСОБА_1 (далі - слідчий суддя чи суд),
отримавши скаргу від 05.11.2024 ОСОБА_2 на бездіяльність посадових осіб Спеціалізованої антикорупційної прокуратури (САП), яка полягає у невнесенні до Єдиного реєстру досудових розслідувань (ЄРДР) відомостей про кримінальне правопорушення після отримання заяви про кримінальне правопорушення,
ВСТАНОВИВ:
1. Стислий опис судового провадження.
10.12.2024 до ВАКС надійшла скарга (повторна) від 05.11.2024 ОСОБА_2 (далі - скаржник) на бездіяльність посадових осіб САП, яка полягає у невнесенні до ЄРДР відомостей про кримінальні правопорушення після отримання заяви чи повідомлення про кримінальне правопорушення, для розгляду якої відповідно до частини 3 статті 35 Кримінального процесуального кодексу України (далі-КПК) на підставі протоколу автоматичного визначення слідчого судді визначено слідчого суддю ВАКС ОСОБА_1 .
2. Короткий виклад скарги.
Скаржник в скарзі просив: «1) Скасувати ухвалу слідчого судді ВАКС ОСОБА_3 від 30.10.2024 року, як необґрунтовану та скасувати дію посадової особи САП України ОСОБА_4 від 16.10.2024 року - яка не мала та не має повноважень розглядати заяви про злочини та відправила не за належністю мою заяву про злочин від 16.09.2024р. до Офісу ГПУ; 2) витребувати з Офісу ГПУ мою заяву від 16.09.2024 року про злочини, які пов`язані із корупцією, до яких причетний керівник Харківської обласної прокуратури, як безпосередній посібник у їх приховуванні - та направити її до САПУ для розгляду за належністю та прийняття процесуального рішення згідно ст.214 КПКУ; 3) провести розгляд даної скарги без порушення мого права на участь у судовому розгляді - із обов`язковою моєю участю, в режимі відеозв`язку та повідомити мене про дату судового розгляду; 4) призначити на судовий розгляд даної скарги адвоката з Полтавського регіонального центру з надання БВПД, ОСОБА_5 - для представництва моїх інтересів в режимі відеозв`язку; 5) витребувати копію лиса САП від 16.10.24 від ДУ Харківський СІЗО»,
що обґрунтовувалось зокрема таким: « 05.11.2024 року я отримав копію ухвали слідчого судді Вищого антикорупційного суду України ОСОБА_6 від 30.10.2024 р. - якою суддя ОСОБА_7 повернув мені мою скаргу на бездіяльність прокурора САПУ. Суддя ОСОБА_7 зазначив в своїй ухвалі від 30.10.2024 року, що він керувався нібито п.3 ч.2 ст.304 КПКУ - що я нібито пропустив строки оскарження та не порушив питання про поновлення цих строків. Вважаю ухвалу слідчого судді Вищого антикорупційного суду України ОСОБА_6 від 30.10.2024 р. необґрунтованою та як таку, що підлягає скасуванню. А керуючись відповідною та як таку, що полягає скасуванню. А, керуючись вимогами ч.7 ст.304 КПК України, звертаються до суду повторно зі своєю скаргою та надано суду наступні фактичні обставини, на підставі яких суд повинен задовольнити мою скаргу. Як я вище зазначив суддя ВАКС ОСОБА_7 повернув мені мою скаргу нібито з підстав п.3 ч.2 ст.304 КПКУ - пропущення строків оскарження та не порушення питання про поновлення цих строків. Відповідно до матеріалів справи №991/12335/24, які розглядав суддя ВАКС ОСОБА_7 , мають місце наступні фактичні обставини: 16.09.2024 року я направляв заяву про скоєння керівником Харківської обласної прокуратури ОСОБА_8 . Цю заяву я відправляв засобами поштового зв`язку - разом із адвокатом, ОСОБА_9 , який власноруч відправляв цю заяву. Цю заяву я передав в руки адвокату ОСОБА_10 саме підчас судового засідання Дзержинського районного суду м.Харкова - де проходив судовий розгляд за моєю справою, саме 16.09.2024. 18.10.2024 року я отримав листа від начальника відділу документального забезпечення, розгляду звернень і запитів Спеціалізованої антикорупційної прокуратури України - ОСОБА_11 . Лист зазначеної посадової особи САП ОСОБА_4 датований 16.10.2024 - до адміністрації ДУ Харківське СІЗО лист потрапив 17.10.2024. І про це є відповідні реквізити повернення. Проте, лист посадової особи САП ОСОБА_4 від 16.10.2024 р. містять відомості про те, що моя заява від 16.09.2024 року зареєстрована за №16778-24 від 14.10.2024. Оскільки я отримав зазначеного листа саме 18.10.2024 року на руки, тобто у п`ятницю - то я вже наступного робочого дня, з 20.10.2024 на 21.10.2024р. відправляв свою скаргу слідчому судді. Таким чином, ніяких пропусків строків на оскарження бездіяльності я не пропустив. Моя заява про корупційні злочини від 16.09.2024 року була отримана САП 14.10.2024 року і є відповідна дата про її реєстрацію. І я не маю ані справа, ані підстав оскаржувати до суду бездіяльність САП, який непричетний до зволікання по розгляду моєї заяви від 16.09.2024, оскільки ця заява лише 14.10.2024 надійшла до САП. Проте, предметом моєї скарги - цілком обґрунтованими підставами - за п.1 ч.1 ст.303 КПКУ є дії та рішення посадової особи САП, яка не є процесуальною особою, уповноваженою на прийняття рішень згідно ст. 214 КПКУ, та яка відправила мою заяву про скоєння корупційних злочинів керівником Харківської обласної прокуратури не за належністю - до Офісу ГПУ, коли саме САП розглядає заяви про корупційні злочини або злочини, пов`язані із корупцією. І в своїй резолютивній (прохальній) частині своєї скарги я, відповідно до вимог п.3 ч.2 ст.307 КПКУ просив слідчого судді зобов`язати прокурора САП вчинити певну дію - розглянути мою заяву та прийняти процесуальне рішення згідно ст.214 КПКУ.».
До скарги скаржником додано скаргу від 20.10.2024 в порядку статті 303 КПК, що була зареєстрована ВАКС 28.10.2024, де скаржник зазначає, що 16.09.2024 звернувся до САП із заявою про корупційні кримінальні правопорушення, вчинені керівником Харківської обласної прокуратури. Після чого, 18.10.2024 ним було отримано лист від 16.10.2024 за підписом начальника відділу документального забезпечення, розгляду звернень та запитів САП ОСОБА_12 , про те, що його заява була направлена за належністю до Офісу Генерального прокурора та відтак просив: « - скасувати дію начальника відділу документального забезпечення, розгляду звернень та запитів Спеціалізованої антикорупційної прокуратури ОСОБА_12 від 16.10.2024 року - про направлення моєї заяви від 16.09.2024 року про корупційні правопорушення керівника Харківської обласної прокуратури ОСОБА_13 до Офісу ГПУ - повернути цю заяву до керівника САП для прийняття процесуального рішення згідно з ст. 214 КПК України; - зобов`язати керівника САП розглянути мою заяву про корупційні злочини від 16.09.2024 р., із відкриттям кримінального провадження та внесенням відомостей про злочин до ЄРДР, а також проведенням досудового розслідування в межах цього провадження; - провести розгляд даної скарги із обов`язковою моєю участю, в режимі відеозв`язку, з метою дотримання мого права на участь у судовому розгляді та повідомити про дату судового засідання», вважаючи, що таке направлення його заяви без внесення відомостей до ЄРДР суперечить вимогам КПК , та є бездіяльністю САП. 
3. Обґрунтування позиції суду.
3.1. Відповідно до частини 1 статті 214 КПК, слідчий, дізнавач, прокурор невідкладно, але не пізніше 24 годин після подання заяви, повідомлення про вчинене кримінальне правопорушення або після самостійного виявлення ним з будь-якого джерела обставин, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення, зобов`язаний внести відповідні відомості до Єдиного реєстру досудових розслідувань, розпочати розслідування та через 24 години з моменту внесення таких відомостей надати заявнику витяг з Єдиного реєстру досудових розслідувань. Слідчий, який здійснюватиме досудове розслідування, визначається керівником органу досудового розслідування, а дізнавач - керівником органу дізнання, а в разі відсутності підрозділу дізнання - керівником органу досудового розслідування.
3.2. Згідно із частиною 1 статті 24 КПК кожному гарантується право на оскарження процесуальних рішень, дій чи бездіяльності суду, слідчого судді, прокурора, слідчого в порядку передбаченому цим кодексом.
Порядок оскарження рішень, дій чи бездіяльності органів досудового розслідування чи прокурора під час досудового розслідування встановлено статтями 303-308 КПК.
Пунктами 1-11 частини 1 статті 303 КПК визначено вичерпний перелік рішень, дій чи бездіяльності слідчого, дізнавача або прокурора, які можуть бути оскаржені на досудовому провадженні, а згідно з частиною 2 статті 303 КПК скарги на інші рішення, дії чи бездіяльність слідчого, дізнавача або прокурора не розглядаються під час досудового розслідування і можуть бути предметом розгляду під час підготовчого провадження у суді згідно з правилами статей 314-316 цього кодексу.
Зокрема, пунктом 1 частини 1 статті 303 КПК передбачено право оскарження бездіяльності слідчого, дізнавача, прокурора, яка полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань після отримання заяви чи повідомлення про кримінальне правопорушення, у неповерненні тимчасово вилученого майна згідно з вимогами статті 169 цього Кодексу, а також у нездійсненні інших процесуальних дій, які він зобов`язаний вчинити у визначений цим Кодексом строк, - заявником, потерпілим, його представником чи законним представником, підозрюваним, його захисником чи законним представником, представником юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, володільцем тимчасово вилученого майна, іншою особою, права чи законні інтереси якої обмежуються під час досудового розслідування.
3.3. Відповідно до частини 1 статті 304 КПК, скарги на рішення, дії чи бездіяльність слідчого, дізнавача чи прокурора, передбачені частиною першою статті 303 цього кодексу, можуть бути подані особою протягом десяти днів з моменту прийняття рішення, вчинення дії або бездіяльності. Якщо рішення слідчого, дізнавача чи прокурора оформлюється постановою, строк подання скарги починається з дня отримання особою її копії.
Частинами 2, 3 статті 304 КПК визначено, що скарга повертається, якщо: 1) скаргу подала особа, яка не має права подавати скаргу; 2) скарга не підлягає розгляду в цьому суді; 3) скарга подана після закінчення строку, передбаченого частиною 1 цієї статті, і особа, яка її подала, не порушує питання про поновлення цього строку або слідчий суддя за заявою особи не знайде підстав для його поновлення. Копія ухвали про повернення скарги невідкладно надсилається особі, яка її подала, разом із скаргою та усіма доданими до неї матеріалами.
Європейський суд з прав людини (ЄСПЛ) у своїй усталеній практиці також виходить із того, що положення пункту 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод 1950 року гарантує кожному право звернення до суду. Проте, право на суд не є абсолютним і воно може бути піддане обмеженням, тому що право на доступ до суду за своєю природою потребує регулювання з боку держави.
3.4. Зі змісту скарги вбачається, що 16.09.2024 до САП в порядку статті 214 КПК скаржником направлено заяву про вчинення керівником Харківської обласної прокуратури ОСОБА_8 кримінальних правопорушень, у відповідь на яку скаржнику нібито 18.10.2024 надійшла відповідь САП від 16.10.2024, хоча жодних доказів відправлення та отримання таких суду не надано.
З огляду на викладене, останнім днем для подання скаржником відповідної скарги на бездіяльність було ще 26.09 2024, проте фактично скарга поштою до ВАКС лише 10.11.2024.
Відтак очевидно, що скаржник пропустив встановлений КПК процесуальний строк на оскарження, не порушуючи питання про поновлення цього строку та не надавши будь-яких доказів наявності поважних причин для поновлення пропущеного строку чи існування реальних істотних перешкод чи труднощів для своєчасного вчинення процесуальних дій.
3.5. Окрім того, зі скарги вбачається, що скаржник фактично просить скасувати ухвалу слідчого судді ВАКС ОСОБА_14 у справі №991/12335/25 від 30.10.2024 про повернення скарги, й відтак слідчий суддя вважає необхідним роз`яснити, що ухвали слідчих суддів ВАКС не можуть бути скасовані безпосередньо ними, а можуть бути оскаржені виключно в апеляційному порядку шляхом подачі апеляційної скарги безпосередньо до Апеляційної палати ВАКС.
3.6. Перевіривши й оцінивши відомості, наведені у скарзі і доданих матеріалах, слідчий суддя вважає, що наявна підстава, визначена пунктом 3 частини 2 статті 304 КПК, й не вважає необхідним давати оцінку доводам скарги за їх сутністю, оскільки таку скаргу належить повернути скаржнику.

Керуючись статтями 303-309, 532 КПК, слідчий суддя
ПОСТАНОВИВ:
Повернути ОСОБА_2 скаргу на бездіяльність посадових осіб САП, яка полягає у невнесенні до ЄРДР відомостей про вчинення кримінальних правопорушень, разом з усіма доданими до неї матеріалами.
Копію ухвали направити особі, яка подала скаргу, разом зі скаргою та усіма доданими до неї матеріалами.
Ухвала може бути оскаржена в апеляційному порядку протягом п`яти днів з дня її оголошення або отримання її копії (якщо ухвала постановлена без виклику осіб) шляхом подачі апеляційної скарги безпосередньо до Апеляційної палати Вищого антикорупційного суду. Ухвала набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, якщо таку скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги ухвала, якщо її не скасовано, набирає законної сили після ухвалення рішення судом апеляційної інстанції.

Слідчий суддя ОСОБА_1