КИЇВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД

 

Справа № 753/19169/23
№ апеляційного провадження: 22-ц/824/9887/2024
 
П О С Т А Н О В А 
І М Е Н Е М     У К Р А Ї Н И
23 жовтня 2024 року                                                                                              м. Київ
 
Київський апеляційний суд у складі колегії суддів судової палати з розгляду цивільних справ:
судді - доповідача Слюсар Т.А.,
суддів: Голуб С.А., Таргоній Д.О.,
за участю секретаря судового засідання Гладкої І.Ю.,
розглянувши у відкритому судовому засіданні цивільну справу за апеляційною скаргою ОСОБА_1 на ухвалу Дарницького районного суду м. Києва від 07 березня 2024 року у складі судді Гусак О.С., 
у цивільній справі за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , третя особа: приватний нотаріус Київського міського нотаріального округу Кудря Наталія Анатоліївна про усунення від права спадкування за законом,- 
 
                                                     В С Т А Н О В И В :
 
У жовтні 2023 року ОСОБА_1 звернувся у суд із позовом до ОСОБА_2 , ОСОБА_3  про усунення від права спадкування за законом, у якому просила усунути ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_1 від права на спадкування за законом після смерті свого батька ОСОБА_4 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_2 ; усунути ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_3 від права на спадкування за законом після смерті ОСОБА_4 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_2 ; вирішити питання судових витрат. 
 
Ухвалою Дарницького районного суду м. Києва від 07 березня 2024 року позов залишено без розгляду.
 
В апеляційній скарзі ОСОБА_1 , посилаючись на порушення судом першої інстанції норм процесуального права та неповне з`ясування обставин справи, просить скасувати ухвалу Дарницького районного суду м. Києва від 07 березня 2024  та направити справу до Дарницького районного суду м. Києва для продовження розгляду.
 
В обґрунтування апеляційної скарги зазначено, що у відповідності до вимог ЦПК України, під час прийняття рішення про залишення позовної заяви без розгляду суд має з`ясувати чи був позивач належним чином повідомлений про час та місце розгляду справи.
 
Скаржниця вказує, що судові повісти про проведення судових засідань 17 січня, 13 лютого 2024 року нею отримані не були, а в Єдиному порталі державних послуг ДІЯ не було сповіщень про призначення судових засідань.
 
Посилається на те, що у зв`язку із неможливістю з`явитися до Дарницького районного суду м. Києва 07 березня 2024 року у зв`язку із перебуванням на території Федеративної республіки Німеччина до суду першої інстанції було подано заяву про перенесення розгляду справи та довідку, яка підтверджує, що починаючи з листопада 2022 року позивачка проживає на території Федеративної республіки Німеччина. 
 
Звертає увагу суду на те, що районний суд із незрозумілих підстав дійшов до помилкового висновку про ненадання скаржницею доказів, що саме в період часу з 28 листопада 2023 року по 07 березня 2024 року вона перебуває за кордоном.
 
Крім того, зазначає, що в оскаржуваній ухвалі не зазначено інформації щодо належного сповіщення позивачки про день та час судового розгляду цивільної справи №753/19169/23, а отже під час прийняття оскаржуваної ухвали питання щодо своєчасного сповіщення позивачки про день та час розгляду справи судом не досліджувалось.
 
Відзиву на апеляційну скаргу не надійшло.
 
Учасники справи в судове засідання не з`явилися, судом про розгляд справи повідомлялися належно.
 
Від ОСОБА_1 надійшла заява про розгляд справи без його участі. Апеляційну скаргу підтримав та просив її задовольнити та скачувати на ухвалу на підставі ст. 379 ЦПК України, а тому колегія суддів вважає за можливе слухати справу за їх відсутності сторін, що не з`явилися.
 
Колегія суддів вивчивши матеріали справи, обговоривши доводи апеляційної скарги, вважає апеляційну скаргу такою, що підлягає задоволенню.
 
Відповідно до частин 1 та 2 статті 367 ЦПК України суд апеляційної інстанції переглядає справу за наявними в ній і додатково поданими доказами та перевіряє законність і обґрунтованість рішення суду першої інстанції в межах доводів та вимог апеляційної скарги. Суд апеляційної інстанції досліджує докази, що стосуються фактів, на які учасники справи посилаються в апеляційній скарзі та (або) відзиві на неї.
 
Відповідно до статті 263 ЦПК України судове рішення повинно ґрунтуватися на засадах верховенства права, бути законним і обґрунтованим. Законним є рішення, ухвалене судом відповідно до норм матеріального права із дотриманням норм процесуального права. Обґрунтованим є рішення, ухвалене на підставі повно і всебічно з`ясованих обставин, на які сторони посилаються як на підставу своїх вимог і заперечень, підтверджених тими доказами, які були досліджені в судовому засіданні.
 
Залишивши без розгляду позов ОСОБА_1 , районний суд вважав, що позивачка не з`явилася у судові засідання призначені 17 січня, 13 лютого, 07 березня 2023 року та з цих підстав та застосував пункт 3 частини 1 статті 257 ЦПК України.
 
Колегія суддів не погоджується з такими висновками суду першої інстанції та зазначає про таке.
 
Згідно із статтею 129 Конституції України суддя, здійснюючи правосуддя, є незалежним та керується верховенством права Основними засадами судочинства є, зокрема, рівність усіх учасників судового процесу перед законом і судом; змагальність сторін та свобода в наданні ними суду своїх доказів і у доведенні перед судом їх переконливості.
 
Статтею 2 ЦПК України передбачено, що завданням цивільного судочинства є справедливий, неупереджений та своєчасний розгляд і вирішення цивільних справ з метою ефективного захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб, інтересів держави. Основними засадами (принципами) цивільного судочинства є, зокрема, неприпустимість зловживання процесуальними правами.
 
З матеріалів справи установлено, що у жовтні 2023 року ОСОБА_1 звернулася у суд із позовом про усунення від права спадкування за законом.
 
Ухвалою Дарницького районного суду м. Києва від 25 жовтня 2023 року відкрито провадження у справі та призначено до розгляду на 15:45 год 28 листопада 2023 року (а.с. 21).
 
Встановлено, що у призначене судове засідання було знято з розгляду у зв`язку з тимчасовою непрацездатністю судді й розгляд справи відкладено до 09:00 год 17 січня 2024 року (а.с. 33).
 
В судове засідання 17 січня 2024 року позивачка будучи повідомлена належно (а.с. 39) не з`явилася, з цих підстав розгляд справи відкладено до 15:15 год 13 лютого 2024 року (а.с. 84-85).
 
Одночасно колегія суддів звертає увагу, що матеріали справи містять заяву про перенесення розгляду справи, яке надійшло до суду через засобами поштового зв`язку уже після судового засідання (а.с. 88-90).
 
Відповідно зворотного повідомлення та конверту з відміткою «адресат відсутній за вказаною адресою» убачається, що позивачка не була повідомлення про судове засідання  призначене на 15:15 год 13 лютого 2024 року (а.с. 108).
 
В протоколі судового засідання від 13 лютого 2024 року районний суд зазначив, що позивачка вдруге не з`явилася будучи належним чином повідомленою. При цьому суд закрив підготовче судове засідання та призначив справу до розгляду по суті на 15:00 год 07 березня 2024 року (а.с. 112-113).
 
В судове засідання призначене до розгляду на 07 березня 2024 року позивачка не з`явилася й суд залишив без розгляду позов з підстав повторної неявки (а.с. 145-147).
 
Так, перевіряючи мотиви ухвалення оскаржуваного судового рішення, колегія суддів звертає увагу на наступне.
 
Частиною п`ятою статті 223 ЦПК України визначено, що у разі повторної неявки позивача в судове засідання без поважних причин або неповідомлення ним про причини неявки суд залишає позовну заяву без розгляду, крім випадку, якщо від нього надійшла заява про розгляд справи за його відсутності, і його нез`явлення не перешкоджає вирішенню спору.
 
Відповідно до пункту третього частини третьої статті 257 ЦПК України суд постановляє ухвалу про залишення позову без розгляду, якщо належним чином повідомлений позивач повторно не з`явився в судове засідання або не повідомив про причини неявки, крім випадку, якщо від нього надійшла заява про розгляд справи за його відсутності і його нез`явлення не перешкоджає розгляду справи.
 
За змістом сталої позиції Верховного Суду, зокрема, сформованої у справі № 207/1299/22 від 28 лютого 2024 року, аналіз змісту пункту 3 частини першої статті 257ЦПК України свідчить про те, що залишення позовної заяви без розгляду з цієї підстави може мати місце лише в тому випадку, якщо позивач, який був належним чином повідомлений про час слухання справи, повторно не з`явився саме в судове засідання, а не в підготовче засідання.
 
Таким чином, з урахуванням зазначених норм процесуального права та релевантної судової практики Верховного Суду, колегія суддів дійшла висновку, що оскільки у справі, яка переглядається, підготовче провадження було закрито лише 13 лютого 2023 року, неявка позивачки, яка мала місце до вказаної дати, не мають юридичного значення при вирішенні питання про наявність передбачених частиною п`ятою статті 223 та пунктом 3 частини першої статті 257 ЦПК України підстав для залишення позову без розгляду.
 
За встановлених обставин, колегія суддів погоджується із доводами апеляційної скарги представника позивачки щодо помилкового застосування районним судом положень ч. 5 ст. 223, п. 3 ч. 1 ст. 257 ЦПК України, що матиме наслідком порушення її права на судовий захист.
 
Положеннями статті 2 ЦПК України передбачено, що завданням цивільного судочинства є справедливий, неупереджений та своєчасний розгляд і вирішення цивільних справ з метою ефективного захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб, інтересів держави.
 
Згідно з частиною шостою статті 374 ЦПК України суд апеляційної інстанції за результатами розгляду апеляційної скарги скасовує ухвалу, що перешкоджає подальшому провадженню у справі, і направляє справу для продовження розгляду до суду першої інстанції.
 
Відповідно до пункту 4 частини першої статті 379 ЦПК України підставами для скасування ухвали суду, що перешкоджає подальшому провадженню у справі, і направлення справи для продовження розгляду до суду першої інстанції є порушення норм процесуального права чи неправильне застосування норм матеріального права, які призвели до постановлення помилкової ухвали.
 
За таких обставин, суд апеляційної інстанції приходить до висновку, що ухвала Дарницького районного суду м. Києва від 07 березня 2024 року постановлена з порушенням норм процесуального права, тому підлягає скасуванню з направленням справи для продовження розгляду до суду першої інстанції, відповідно до вимог ЦПК України.
 
Керуючись ст. ст. 367, 374, 379, 382 ЦПК України, суд,-
 
П О С Т А Н О В И В :
 
Апеляційну скаргу ОСОБА_1 задовольнити.
 
Ухвалу Дарницького районного суду м. Києва від 07 березня 2024 року скасувати, а справу направити на продовження розгляду до того ж суду.
 
Постанова суду набирає законної сили з дня її прийняття, проте може бути оскаржена в касаційному порядку до Верховного Суду протягом 30 днів з дати складення повного судового рішення.
 
Повне судове рішення складено 25 жовтня 2024 року. 
 
Суддя-доповідач: 

Судді: