УХВАЛА
 
04 листопада 2024 року
м. Київ
 
справа № 466/5784/23
провадження № 61-13657ск24
 
Верховний Суд у складі судді Касаційного цивільного суду Сердюка В. В., вирішуючи питання про відкриття касаційного провадження за касаційною скаргою ОСОБА_1 , в інтересах якої діє ОСОБА_2 , на рішення Шевченківського районного суду м. Львова від 22 лютого 2024 року 
та постанову Львівського апеляційного суду від 17 вересня 2024 року у справі 
за позовом ОСОБА_3 до ОСОБА_1 , треті особи: служба у справах дітей Саксаганської районної у місті ради м. Кривий Ріг, орган опіки та піклування Шевченківської районної адміністрації Львівської міської ради, про позбавлення батьківських прав та стягнення аліментів, 
 
ВСТАНОВИВ:
 
11 жовтня 2024 року ОСОБА_1 , в інтересах якої діє ОСОБА_2 ,  через підсистему «Електронний суд», подала до Верховного Суду касаційну скаргу на рішення Шевченківського районного суду м. Львова від 22 лютого 2024 року та постанову Львівського апеляційного суду від 17 вересня 2024 року у цій справі.
 
Подана касаційна скарга не може бути прийнята судом до розгляду та вирішення питання про відкриття касаційного провадження з огляду на таке.
 
Відповідно до  пункту 3 частини четвертої статті 392 ЦПК України до касаційної скарги додаються документи, що підтверджують сплату судового збору 
у встановлених порядку і розмірі, або документи, що підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.
 
У порушення вимог пункту 3 частини четвертої статті 392 ЦПК України представником заявниці сплачено судовий збір у меншому розмірі, ніж встановлено Законом України «Про судовий збір». 
 
Порядок сплати та розмір судового збору визначено Законом України
«Про судовий збір».
 
Відповідно до частини першої статті 4 Закону України «Про судовий збір»
(у редакції, чинній на момент подачі позовної заяви) судовий збір справляється 
у відповідному розмірі від прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 01 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду, - у відсотковому співвідношенні до ціни позову 
та у фіксованому розмірі.
 
Статтею 7 Закону України «Про Державний бюджет України на 2023 рік» встановлено, що з 01 січня 2023 року прожитковий мінімум для працездатних осіб складав 2 648,00 грн.
 
Згідно із підпунктом 2 пункту 1 частини другої статті 4 Закону України «Про судовий збір» за подання до суду позовної заяви немайнового характеру (позбавлення батьківських прав), яка подана фізичною особою ставка судового збору становить 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб.
 
Згідно із підпунктом 1 пункту 1 частини другої статті 4 Закону України «Про судовий збір» за подання до суду позовної заяви майнового характеру (стягнення аліментів), яка подана фізичною особою або фізичною особою-підприємцем ставка судового збору становить 1 відсоток ціни позову, але не менше 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб та не більше 5 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.
 
За подання позовної заяви, що має одночасно майновий і немайновий характер, судовий збір сплачується за ставками, встановленими для позовних заяв майнового та немайнового характеру. У разі коли в позовній заяві об`єднано дві 
і більше вимог немайнового характеру, судовий збір сплачується за кожну вимогу немайнового характеру. (частина третя статті 6 Закону України «Про судовий збір»).
 
Згідно з підпунктом 7 пункту 1 частини другої статті 4 Закону України
«Про судовий збір» (у редакції, чинній на момент подання касаційної скарги) 
за подання до суду касаційної скарги на рішення суду; заяви про приєднання 
до касаційної скарги на рішення суду ставка судового збору становить 
200 відсотків ставки, що підлягала сплаті при поданні позовної заяви, іншої заяви 
і скарги в розмірі оспорюваної суми.
 
Відповідно до частини третьої статті 4 Закону України «Про судовий збір» 
при поданні до суду процесуальних документів, передбачених частиною другою цієї статті, в електронній формі - застосовується коефіцієнт 0,8 для пониження відповідного розміру ставки судового збору.
 
З прохальної частини касаційної скарги вбачається, що заявницею оскаржується рішення Шевченківського районного суду м. Львова від 22 лютого 2024 року 
та постанова Львівського апеляційного суду від 17 вересня 2024 року в повному обсязі.
 
До касаційної скарги представником заявника додано квитанцію від 11 жовтня 2024 року про сплату заявницею судового збору в розмірі 2 148,00 грн.
 
Таким чином, заявниці необхідно доплатити судовий збір за подання касаційної скарги у розмірі 1 287,52 грн (2 684,00 грн * 0,4 * 2 * 200 % * 0,8) - 2 148,00 грн).
 
Судовий збір за подання касаційної скарги до Касаційного цивільного суду
у складі Верховного Суду має бути перераховано або внесено за такими реквізитами: отримувач коштів - ГУК у м. Києві/Печерс.р-н/22030102, код отримувача (код за ЄДРПОУ) - 37993783, банк отримувача - Казначейство України (ЕАП), код банку отримувача (МФО) - 899998, рахунок отримувача (стандарт ІВАN) - UA288999980313151207000026007, код класифікації доходів бюджету - 22030102, «Судовий збір (Верховний Суд, 055)», призначення платежу (вказати номер справи та інші необхідні відомості).
 
Порядок сплати судового збору визначено статтею 6 Закону України
«Про судовий збір».
 
На підтвердження сплати судового збору до Верховного Суду необхідно надати документи, що підтверджують сплату судового збору у встановлених порядку
і розмірі, або документи, що підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.
 
Крім того, з прохальної частини касаційної скарги вбачається, що заявниця, серед іншого, просить скасувати рішення Шевченківського районного суду м. Львова 
від 08 березня 2024 року та постанову Львівського апеляційного суду 
від 17 вересня 2024 року.
 
Проте, за відомостями з Єдиного державного реєстру судових рішень, 
рішення Шевченківського районного суду м. Львова у справі № 466/5784/23 ухвалено 22 лютого 2024 року.
 
Таким чином, представнику заявниці слід уточнити вимоги прохальної частини касаційної скарги щодо дати рішення суду першої інстанції, яке ним оскаржується, 
та надіслати на адресу суду касаційної інстанції уточнену редакцію касаційної скарги з доданими до неї матеріалами відповідно до кількості осіб, які беруть участь у справі.
 
За таких обставин представнику заявниці необхідно направити на адресу Верховного Суду докази доплати судового збору в розмірі 1 287,52 грн, уточнити вимоги прохальної частини касаційної скарги щодо дати рішення суду першої інстанції та надіслати на адресу суду касаційної інстанції уточнену редакцію касаційної скарги з доданими до неї матеріалами відповідно до кількості осіб, 
які беруть участь у справі.
 
Отже, касаційна скарга не може бути прийнята судом до розгляду, оскільки представником заявниці не виконані в повній мірі вимоги статті 392 ЦПК України щодо оформлення касаційної скарги.
 
Ураховуючи викладене, касаційну скаргу слід залишити без руху та надати представнику заявниці строк для усунення їх недоліків.
 
Керуючись статтями 185, 390, 392, 393 ЦПК України,
 
УХВАЛИВ:
 
Касаційну скаргу ОСОБА_1 , в інтересах якої діє ОСОБА_2 , на рішення Шевченківського районного суду м. Львова від 22 лютого 2024 року та постанову Львівського апеляційного суду від 17 вересня 2024 року залишити без руху.
 
Надати для усунення зазначених вище недоліків строк, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення цієї ухвали.
 
У разі невиконання у встановлений строк вимог цієї ухвали касаційна скарга вважатиметься неподаною та буде повернута.
 
Ухвала оскарженню не підлягає.
 
Суддя                                                                                                   В. В. Сердюк