ТРЕТІЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
П О С Т А Н О В А
і м е н е м  У к р а ї н и

12 грудня 2024 року 	м. Дніпро	справа № 340/4063/24	

          Третій апеляційний адміністративний суд у складі колегії суддів: 
          головуючого - судді  Лукманової О.М. (доповідач),
          суддів:  Божко Л.А., Олефіренко Н.А.,     
розглянувши у порядку письмового провадження в м. Дніпро апеляційну скаргу ОСОБА_1 на рішення Кіровоградського окружного адміністративного суду від 10.09.2024 року (суддя Кармазина Т.М., м. Кропивницький, повний текст рішення складено 10.09.2024 року) в справі №340/4063/24 за позовом ОСОБА_1 до Управління містобудування та земельних ресурсів Кропивницької міської ради про визнання протиправним та скасування рішення, зобов`язання повторно розглянути заяву щодо надання містобудівних умов та обмежень забудови земельної ділянки,-

в с т а н о в и в:
20.06.2024 року ОСОБА_1 (далі по тексту – позивач) звернулась до суду з позовом до Управління містобудування та земельних ресурсів Кропивницької міської ради (далі по тексту – відповідач), в якому просила визнати протиправним та скасувати рішення «Про відмову у видачі містобудівних умов та обмежень» Л-344 від 22.05.2024 року; зобов`язати відповідача повторно розглянути заяву від 14.05.2024 року з приводу надання містобудівних умов та обмежень забудови земельної ділянки загальною площею 0,1 га, кадастровий номер 3510100000:04:046:0121 та видати їй містобудівні умови та обмеження за правилами, встановленими ч.5 ст. 29 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності».
Рішенням Кіровоградського окружного адміністративного суду від 10.09.2024 року у задоволенні позовних вимог відмовлено. 
ОСОБА_1 , не погоджуючись з рішенням суду першої інстанції подала апеляційну скаргу, в якій просила скасувати рішення та ухвалити нове, яким позовні вимоги задовольнити у повному обсязі. Свої вимоги обґрунтувала тим, що судом не надано належної оцінки нормам чинного законодавства, висновки суду не відповідають обставинам справи, що призвело до прийняття невірного рішення. Апелянтом вказувалось, що 14.05.2024 року вона звернулася до Управління містобудування та земельних ресурсів Кропивницької міської ради із заявою про видачу містобудівних умов та обмежень для проектування об`єкта будівництва: нове будівництво на земельній ділянці з кадастровим номером 3510100000:04:046:0121 за адресою: місто Кропивницький, проїзд Підлісний та листом від 22.05.2024 року №Л-344 «Про розгляд заяви» Управління містобудування та земельних ресурсів Кропивницької міської ради, мені відмовлено у виданні містобудівних умов та обмежень для проектування індивідуального (садибного) житлового будинку, господарських будівель і споруд на земельній ділянці з кадастровим номером 3510100000:04:046:0121 за адресою: місто Кропивницький, проїзд Підлісний, з наступних підстав: невідповідність намірів забудови вимогам містобудівної документації на місцевому рівні: Генеральному плану та плану зонування території міста, передбаченої ст.29 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності». Апелянт вказувала, що суд першої інстанції помилко відмовляє у задоволенні позовних вимог оскільки земельна ділянка, яка належить ОСОБА_1 на праві власності перебуває у зоні об`єктів природно-заповідного фонду та ПЗС Р-1 та у зоні магістральних вулиць, майданів (у червоних лініях). Суд вважав, що будівництво на ній житлових будівель не відповідає Плану зонування міста Кіровограда (Кропивницький), оскільки, переважними видами використання земельних ділянок у відповідних зонах є: озеленення території; водно-оздоровчі комплекси; фізкультурні майданчики; човнові станції, яхтові клуби; будівлі та споруди адміністративного та господарського призначення. Право власності на землю - це право володіти, користуватися і розпоряджатися земельними ділянками, земля в Україні може перебувати у приватній, комунальній та державній власності. Відповідно до пунктів б) та д) частини першої статті 90 ЗК України власники земельних ділянок мають право, зокрема, самостійно господарювати на землі, споруджувати жилі будинки, виробничі та інші будівлі і споруди. Апелянт вказувала, що у розумінні Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» містобудівні умови та обмеження забудови земельної ділянки (далі - містобудівні умови та обмеження) - документ, що містить комплекс планувальних та архітектурних вимог до проектування і будівництва щодо поверховості та щільності забудови земельної ділянки, відступів будинків і споруд від червоних ліній, меж земельної ділянки, її благоустрою та озеленення, інші вимоги до об`єктів будівництва, встановлені законодавством та містобудівною документацією. Проектування та будівництво об`єктів здійснюється власниками або користувачами земельних ділянок у такому порядку: отримання замовником або проектувальником вихідних даних; розроблення проектної документації та проведення у випадках, передбачених статтею 31 цього Закону, її експертизи; затвердження проектної документації; виконання підготовчих та будівельних робіт; прийняття в експлуатацію закінчених будівництвом об`єктів; реєстрація права власності на об`єкт містобудування. Основними складовими вихідних даних є: містобудівні умови та обмеження; технічні умови; завдання на проектування. Згідно витягу з Державного реєстру речових прав не нерухоме майно про реєстрацію права власності №317693629 від 14.12.2022 року, земельна ділянка, за кадастровим номером: 3510100000:04:046:0121 була зареєстрована 09.04.2009 року Кіровоградською регіональною філією ДП «Центр ДЗК», цільове призначення: для будівництва і обслуговування житлового будинку, господарських будівель і споруд (присадибна ділянка). Станом на 2009 року та в момент реєстрації земельної ділянки за кадастровим номером: 3510100000:04:046:0121, цільове призначення було розроблено та встановлено відповідно до Генерального плану м. Кіровограда, затвердженого рішенням Кіровоградської міської ради від 12.09.2000 №627. Апелянт вказувала, що територія (проїзд Підлісний) де розташована земельна ділянка кадастровим номером: 3510100000:04:046:0121 містить інші забудови, зокрема житлові будинки з господарськими будівлями і спорудами, що отримали дозвіл на будівництво житлових споруд, а отже забудова по АДРЕСА_1 не суперечить жодним природо-заповідним зонам та може бути здійснена власником земельної ділянки (відповідно до цільового призначення земельної ділянки).
Перевіривши матеріали справи, законність і обґрунтованість рішення суду в межах доводів апеляційної скарги, а також правильність застосування судом норм матеріального і процесуального права та правової оцінки обставин у справі, колегія суддів вважає, що апеляційна скарга не підлягає задоволенню з наступних підстав. 
Суд першої інстанції відмовляючи у задоволенні позовних вимог, виходив з того, що містобудівні умови та обмеження є основними складовими вихідних даних на будівництво, отримання яких є першим етапом здійснення проектування та будівництва об`єкту, фізична або юридична особа, яка подала виконавчому органові сільської, селищної, міської ради або у разі розміщення земельної ділянки за межами населених пунктів - районній державній адміністрації заяву про намір щодо забудови земельної ділянки, що перебуває у власності або користуванні такої особи, повинна одержати містобудівні умови та обмеження для проектування об`єкта будівництва. Містобудівні умови та обмеження є рішенням спеціально уповноваженого органу містобудування та архітектури. Суд першої інстанції вказував, що планування та забудова земельних ділянок здійснюється їх власниками чи користувачами в установленому законодавством порядку. Обмеження у використанні земель (територій), визначені комплексним планом просторового розвитку території територіальної громади, генеральним планом населеного пункту, детальним планом території, підлягають внесенню до містобудівного кадастру, а також Державного земельного кадастру в порядку, встановленому Законом України «Про Державний земельний кадастр». Суд першої інстанції вказував, що забудова земельної ділянки здійснюється в межах її цільового призначення, встановленого відповідно до законодавства. Судом першої інстанції вказано, що відповідно до ч.1 ст.29 Закону №3038-VI основними складовими вихідних даних є: містобудівні умови та обмеження; технічні умови; завдання на проектування, фізична або юридична особа, яка має намір щодо забудови земельної ділянки, що перебуває у власності або користуванні такої особи, повинна одержати містобудівні умови та обмеження для проектування об`єкта будівництва.  Передбачено, що містобудівні умови та обмеження надаються відповідними уповноваженими органами містобудування та архітектури на підставі містобудівної документації на місцевому рівні на безоплатній основі за заявою замовника. Підставами для відмови у наданні містобудівних умов та обмежень є: неподання визначених частиною третьою цієї статті документів, необхідних для прийняття рішення про надання містобудівних умов та обмежень; виявлення недостовірних відомостей у документах, що посвідчують право власності чи користування земельною ділянкою, або у документах, що посвідчують право власності на об`єкт нерухомого майна, розташований на земельній ділянці; невідповідність намірів забудови вимогам містобудівної документації на місцевому рівні. Суд першої інстанції зазначав, що реалізація права на забудову земельної ділянки реалізується її власником або користувачем за умови використання земельної ділянки відповідно до вимог, зокрема, містобудівної документації на місцевому рівні. Генеральний план населеного пункту є основним видом містобудівної документації на місцевому рівні, призначеної для обґрунтування довгострокової стратегії планування та забудови території населеного пункту. План зонування території належить до одного із визначених      законом      видів містобудівної документації і визначає умови та обмеження використання території у межах визначених функціональних зон. Відповідно вирішення уповноваженим органом питання щодо видачі будівельного паспорта повинно здійснюватися з врахуванням встановлених на місцевому рівні умов та обмежень використання території для містобудівних потреб. Згідно із Планом зонування міста Кіровограда (Кропивницький), зеельна діялнка щодо якої Лядовська ТА. просила надати містобудівні умови є земельною ділянкою, що розташована та відноситься до ландшафтно-рекреаційних зон. Основні види використання можуть здійснюватися лише за умови, що така діяльність не суперечить цільовому призначенню територій та об`єктів природно-заповідного фонду, встановленим вимогам щодо охорони, відтворення та використання їх природних комплексів та окремих об`єктів. Суд першої інстанції звернув увагу, що відповідно до договору купівлі-продажу від 15.04.2024 ОСОБА_1 придбала земельну ділянку з кадастровим номером 3510100000:04:046:0121 у ОСОБА_2 . У провадженні Кіровоградського кружного адміністративного суду перебувала адміністративна справа за позовом ОСОБА_2 до Управління містобудування та архітектури міської ради м. Кропивницького щодо визнання протиправними дії Управління містобудування та архітектури Кіровоградської міської ради щодо відмови позивачу у наданні будівельного паспорта забудови земельної ділянки з кадастровим номером 3510100000:04:046:0121 за заявою від 21.03.2023 року; зобов`язання Управління містобудування та архітектури Кіровоградської міської ради повторно, з урахуванням висновків суду, розглянути заяву про видачу будівельного паспорту забудови земельної ділянки з кадастровим номером 3510100000:04:046:0121 та видати позивачу будівельний паспорт забудови земельної ділянки.     Судовим рішенням встановлено, що земельна ділянка з кадастровим номером 3510100000:04:046:0121 віднесена до зони ТР-2 – магістральних вулиць, майданів (у межах червоних ліній) та зони Р-1 – об`єктів природно-заповідного фонду, а рішенням Кіровоградської міської ради від 12.09.2000 № 627 ця земельна ділянка розташована на території лісопарків. Будь-яких дозвільних документів для забудови земельної ділянки з кадастровим номером 3510100000:04:046:0121 не видавалось, чим спростовується законність будівництва на вказаній земельній ділянці. Судом першої інстанції зазначено, що відмова відповідача у видачі позивачу містобудівних умов та обмежень для проектування об`єкта будівництва «Нове будівництво індивідуального (садибного) житлового будинку, господарських будівель і споруд на земельній ділянці кадастровий номер 3510100000:04:046:0121, яка відповідно до Плану зонування територій міста Кіровограда (Кропивницького), затвердженого рішенням Кіровоградської міської ради від 17.09.2013 № 2456, віднесена до зони Р-1 – об`єкти природно-заповідного фонду, ґрунтується на вимогах чинного законодавства. позивач отримала у власність (придбала) земельну ділянку з кадастровим номером 3510100000:04:046:0121 лише у квітні 2024 року – тобто набагато пізніше затвердження Генерального плану та Плану зонування території міста Кіровограда (Кропивницького), а тому мала можливість дізнатись про їх зміст перед здійсненням відповідного правочину, враховуючи, що придбана нею земельна ділянка розташована посеред однієї з нечисельних зелених зон міста Кропивницького.
Відповідно до матеріалів справи, згідно договору купівлі-продажу від 15.04.2024 року, укладеного з ОСОБА_2 , ОСОБА_1 придбала у власність земельну ділянку площею 0,1 га із кадастровим номером 3510100000:04:046:0121, розташовану за адресою: АДРЕСА_1 . Право приватної власності позивача на цю земельну ділянку з цільовим призначенням - для будівництва і обслуговування житлового будинку, господарських будівель і споруд (присадибна ділянка) зареєстровано у Державному реєстрі речових прав на нерухоме майно.
14.05.2024 року ОСОБА_1 звернулась до Управління містобудування та земельних ресурсів Кропивницької міської ради із заявою на видачу містобудівних умов та обмежень забудови земельної ділянки.
Листом від 22.05.2024 року № Л-344 Управління містобудування та земельних ресурсів Кропивницької міської ради повідомило ОСОБА_1 про відмову у наданні містобудівних умов та обмежень забудови земельної ділянки, оскільки використання земельної ділянки не відповідає вимогам містобудівної документації. Повідомлено, що земельна ділянка з кадастровим номером 3510100000:04:046:0121 згідно генерального плану міста розташована на території лісопарків та території вулиць та доріг районного значення. 
Наказом №219 від 23.05.2024 року «Про відмову в видачі містобудівних умов та обмежень для проектування об`єкта будівництва» Управління містобудування та земельних ресурсів Кропивницької міської ради ОСОБА_1 відмовлено у виданні містобудівних умов та обмежень для проектування індивідуального (садибного) житлового будинку, господарських будівель і споруд на земельній ділянці з кадастровим номером 3510100000:04:046:0121 за адресою: місто Кропивницький, проїзд Підлісний, з підстав невідповідності намірів забудови вимогам містобудівної документації на місцевому рівні: Генеральному плану та плану зонування території міста, передбаченої ст.29 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності».
Згідно витягу з містобудівного кадастру м. Кропивницького (для формування містобудівних умов та обмежень) №71 від 17.05.2024 року, земельна ділянка з кадастровим номером 3510100000:04:046:0121 перебуває у зоні об`єктів природно-заповідного фонду та ПЗС Р-1 та у зоні магістральних вулиць, майданів (у червоних лініях) ТР-2.
Рішенням Кіровоградської міської ради від 12.09.2000 року №627 затверджено Генеральний план міста Кіровограда (Кропивницький). Згідно   Генерального плану м. Кіровограда, земельна ділянка з кадастровим номером 3510100000:04:046:0121 розташована на території лісопарків.
Рішенням Кіровоградської міської ради від 17.09.2013 №2456 затверджено План зонування території міста Кіровограда (Кропивницький).
Згідно ст. 10 Закону України «Про архітектурну діяльність» для забезпечення  під час забудови територій, розміщення і будівництва об`єктів архітектури додержання суб`єктами архітектурної діяльності затвердженої містобудівної та іншої проектної документації, вимог вихідних даних, а також з метою захисту державою  прав споживачів будівельної продукції здійснюється в установленому  законодавством  порядку державний архітектурно-будівельний контроль та нагляд. Державний архітектурно-будівельний контроль здійснюють органи державного архітектурно-будівельного контролю, визначені статтею 6 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності». Державний архітектурно-будівельний нагляд здійснює центральний орган виконавчої влади, що реалізує державну політику з питань державного архітектурно-будівельного контролю та нагляду, через головних інспекторів будівельного нагляду в Автономній Республіці Крим, областях, містах Києві і Севастополі.
Поряд з тим, згідно ч. 1 ст. 4 Закону України «Про архітектурну діяльність» для створення об`єкта архітектури виконується комплекс робіт, який включає: підготовку містобудівних умов та обмежень забудови земельної ділянки у випадках і порядку, передбачених законодавством.
Згідно п. 8 ч. 1 ст. 1 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» містобудівні умови та обмеження забудови земельної ділянки - документ, що містить комплекс планувальних та архітектурних вимог до проектування і будівництва щодо поверховості та щільності забудови земельної ділянки, відступів будинків і споруд від червоних ліній, меж земельної ділянки, її благоустрою та озеленення, інші вимоги до об`єктів будівництва, встановлені законодавством та містобудівною документацією.
Згідно статей 17 та 18 Закону України «Про основи містобудування» містобудівна документація - затверджені текстові і графічні матеріали, якими регулюється планування, забудова та інше використання територій. Містобудівна документація є основою для: вирішення питань раціонального використання територій, регулювання розселення; підготовки обґрунтованих пропозицій щодо встановлення та зміни меж населених пунктів; підготовки вихідних даних для розробки землевпорядної документації; вирішення питань щодо розташування та проектування нового будівництва, здійснення реконструкції, реставрації, капітального ремонту об`єктів містобудування та упорядкування територій; вирішення питань щодо вилучення (викупу), передачі (надання) земельних ділянок у власність чи користування громадян та юридичних осіб. Розробка містобудівної документації здійснюється проектними організаціями, іншими юридичними особами, які мають ліцензії  на виконання відповідних робіт, що видаються в порядку, встановленому законодавством. Види, склад, порядок розробки та затвердження містобудівної документації визначаються законодавством. Порядок проведення експертизи містобудівної документації визначається Кабінетом Міністрів України. Зміни до містобудівної документації вносяться рішенням органу, який затвердив  містобудівну документацію, за поданням відповідного спеціально уповноваженого органу з питань містобудування та архітектури. Реалізація містобудівної документації полягає у впровадженні рішень відповідних органів державної влади, органів влади Автономної Республіки Крим та органів місцевого самоврядування при плануванні відповідних територій, комплексній забудові  та реконструкції населених пунктів, проектуванні  та будівництві об`єктів житлово-цивільного і виробничого призначення, систем транспортного та інженерного забезпечення, впорядкуванні і благоустрої територій.
Виходячи з поняття містобудівних умов та обмежень забудови земельної ділянки варто вказати, що такі умови затверджуються та видаються спеціальними органами. Орган складання та видачі містобудівних умов несе відповідальність за їх відповідність планам зонування земельних ділянок. Видаючи, оформлюючи містобудівні умови, у даному випадку Управлінням містобудування та земельних ресурсів Кропивницької міської ради має бути перевірено відповідність таких умов дотриманню законодавства та містобудівних правил.
Варто  вказати, що згідно ч. 2 ст. 8 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності», планування та забудова земельних ділянок здійснюється їх власниками чи користувачами в установленому законодавством порядку.
Тобто здійснючи забудову земельної ділянки, маючи наміри побудувати об`єкт архітектури на земельній ділянці, що належить на парві привтної власності, власник земельної ділянки має здійснювати забудову у дотриманням вимог містобудівного законодавства. 
Згідно частин 1, 5 ст. 16, ч. 1 ст. 17, ч. 1 ст. 25 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» планування територій на місцевому рівні здійснюється шляхом розроблення та затвердження комплексних планів просторового розвитку територій територіальних громад, генеральних планів населених пунктів і детальних планів території, їх оновлення та внесення змін до них. Містобудівна документація на місцевому рівні розробляється з урахуванням відомостей Державного земельного кадастру на актуалізованій картографічній основі у цифровій формі в державній системі координат у формі електронних документів, що містять базові і тематичні геопросторові дані. Обмеження у використанні земель (територій), визначені комплексним планом просторового розвитку території територіальної громади, генеральним планом населеного пункту, детальним планом території, підлягають внесенню до містобудівного кадастру, а також Державного земельного кадастру в порядку, встановленому  Законом України  «Про Державний земельний кадастр». Генеральний план населеного пункту є одночасно видом містобудівної документації на місцевому рівні та документацією із землеустрою і призначений для обґрунтування довгострокової стратегії планування та забудови території населеного пункту. Режим забудови територій, визначених для містобудівних потреб, встановлюється містобудівною документацією на місцевому рівні.
Відповідно до частин 1 – 5 ст. 26 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» забудова територій здійснюється шляхом розміщення об`єктів будівництва. Суб`єкти містобудування зобов`язані додержуватися містобудівних умов та обмежень під час проектування і будівництва об`єктів. Виконавчий орган сільської, селищної, міської ради вживає заходів щодо організації комплексної забудови територій відповідно до вимог цього Закону. Право на забудову земельної ділянки реалізується її власником або користувачем за умови використання земельної ділянки відповідно до вимог містобудівної документації. Проектування та будівництво об`єктів здійснюється власниками або користувачами земельних ділянок у такому порядку: 1) отримання замовником або проектувальником вихідних даних; 2) розроблення проектної документації та проведення у випадках, передбачених  статтею 31цього Закону, її експертизи; 3) затвердження проектної документації; 4) виконання підготовчих та будівельних робіт; 5) прийняття в експлуатацію закінчених будівництвом об`єктів; 6) реєстрація права власності на об`єкт містобудування.
Виходячи з вищевказаного, варто доповнити, що відповідно до частин 1, 3 ст. 29 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» основними складовими вихідних даних є: 1) містобудівні умови та обмеження; 2) технічні умови; 3) завдання на проектування. Містобудівні умови та обмеження надаються відповідними уповноваженими органами містобудування та архітектури на підставі містобудівної документації на місцевому рівні на безоплатній основі за заявою замовника.
Поряд з тим, згідно ч. 4 ст. 29 вищевказаного Закону (у редакції дійсній на час виникнення спірних правовідночин), підставами для відмови у наданні містобудівних умов та обмежень є:  1) неподання визначених частиною третьою цієї статті документів, необхідних для прийняття рішення про надання містобудівних умов та обмежень; 2) виявлення недостовірних відомостей у документах, що посвідчують право власності чи користування земельною ділянкою, або у документах, що посвідчують право власності на об`єкт нерухомого майна, розташований на земельній ділянці; 3) невідповідність намірів забудови вимогам містобудівної документації на місцевому рівні. Відмова у наданні містобудівних умов та обмежень з обґрунтуванням підстав такої відмови надається у строк, що не перевищує встановлений строк їх надання. 
Згідно п. 32 Порядку здійснення державного архітектурно-будівельного нагляду, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 19.08.2015 року № 698,  якщо рішення об`єкта нагляду порушує вимоги законодавства у сфері містобудівної діяльності, таке рішення скасовується або його дія зупиняється в разі можливості усунення виявлених порушень. У разі зупинення дії рішення об`єкт нагляду вживає заходів щодо усунення порушень, зазначених у рішенні про зупинення, та про результати повідомляє головному інспектору будівельного нагляду, який прийняв таке рішення.
Згідно ст. 46-1 Земельного кодексу України, землі територій та об`єктів природно-заповідного фонду використовуються з урахуванням обмежень у їх використанні, визначених відповідно до Закону України «Про природно-заповідний фонд України» та положеннями про ці території, об`єкти.
Отже, обмеження у використанні земель (територій), визначені комплексним планом просторового розвитку території територіальної громади, генеральним планом населеного пункту, детальним планом території, підлягають внесенню до містобудівного кадастру, а також Державного земельного кадастру в порядку, встановленому  Законом України  «Про Державний земельний кадастр».
Відмовляючи у видачі позивачу містобудівних умов відповідач вказував, що земельна ділянка з кадастровим номером 3510100000:04:046:0121, щодо якої ОСОБА_1 просила надати містобудівні умови, згідно генерального плану міста розташована на території лісопарків та території вулиць та доріг районного значення. 
Підставою для відмови у видачі містобудівних умов є невідповідність намірів забудови вимогам містобудівної документації на місцевому рівні (ч. 4 ст. 29 Закону).
Відповідно до ч. 2 ст. 24 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» забудова земельної ділянки здійснюється в межах її цільового призначення, встановленого відповідно до законодавства.
Невідповідність намірів забудови вимогам містобудівної документації на місцевому рівні (порушення ціпового призначення земельної ділянки забудови), є підставою для відмови у видачі містобудівних умов. 
Вірно було встановлено судом першої інстанції, що  відповідно до договору купівлі-продажу від 15.04.2024 року ОСОБА_1 придбала земельну ділянку з кадастровим номером 3510100000:04:046:0121 у ОСОБА_2 .
                              Рішенням Кіровоградського окружного адміністративного суду від 10.07.2023 року у справі № 340/1743/23, залишеним без змін постановою Третього апеляційного адміністративного суду від 23.11.2023 року відмовлено у задоволенні позову ОСОБА_2 щодо визнання протиправними дії Управління містобудування та архітектури Кіровоградської міської ради щодо відмови у наданні будівельного паспорта забудови земельної ділянки з кадастровим номером 3510100000:04:046:0121 за заявою від 21.03.2023; зобов`язання Управління містобудування та архітектури Кіровоградської міської ради повторно, з урахуванням висновків суду, розглянути заяву про видачу будівельного паспорту забудови земельної ділянки з кадастровим номером 3510100000:04:046:0121 та видати будівельний паспорт забудови земельної ділянки.
Рішеннями суду встановлено, що земельна ділянка з кадастровим номером 3510100000:04:046:0121 віднесена до зони ТР-2 – магістральних вулиць, майданів (у межах червоних ліній) та зони Р-1 – об`єктів природно-заповідного фонду, а рішенням Кіровоградської міської ради від 12.09.2000 № 627 ця земельна ділянка розташована на території лісопарків.
Згідно ч. 4 ст. 78 КАС України обставини, встановлені рішенням суду у господарській, цивільній або адміністративній справі, що набрало законної сили, не доказуються при розгляді іншої справи, у якій беруть участь ті самі особи або особа, стосовно якої встановлено ці обставини, якщо інше не встановлено законом.
Рішеннями судів вже встановлено, що відмова у наданні будівельного паспорта забудови земельної ділянки з кадастровим номером 3510100000:04:046:0121 є правомірною. Земельна ділянка з кадастровим номером 3510100000:04:046:0121 віднесена до зони магістральних вулиць, майданів (у межах червоних ліній) та зони Р-1 – об`єктів природно-заповідного фонду тому на неї не може бути надано містобудівних умов для її забудови.
Згідно ч. 1, ч. 6 ст. 139 КАС України при задоволенні позову сторони, яка не є суб`єктом владних повноважень, всі судові витрати, які підлягають відшкодуванню або оплаті відповідно до положень цього Кодексу, стягуються за рахунок бюджетних асигнувань суб`єкта владних повноважень, що виступав відповідачем у справі, або якщо відповідачем у справі виступала його посадова чи службова особа. Якщо суд апеляційної чи касаційної інстанції, не повертаючи адміністративної справи на новий розгляд, змінить судове рішення або ухвалить нове, він відповідно змінює розподіл судових витрат.
Новий розподіл судових витрат здійснюється у разі задоволення вимог позову та апеляційної скарги. Не передбачено повернення судових витрат, здійснених позивачем у разі відмови у задоволенні позовних вимог. 
Враховуючи вищевикладене, колегія суддів вважає, що апеляційна скарга не підлягає задоволенню, рішення суду першої інстанції слід залишити без змін, як таке, що прийняте з додержанням норм матеріального та процесуального права.
Керуючись статтями 242, 315, 316, 321, 322 Кодексу адміністративного судочинства України, суд, -
п о с т а н о в и в:
                              Апеляційну скаргу ОСОБА_1 - залишити без задоволення.
                              Рішення Кіровоградського окружного адміністративного суду від 10.09.2024 року в справі №340/4063/24 – залишити без змін. 
                              Постанова Третього апеляційного адміністративного суду набирає законної сили з моменту її прийняття та може бути оскаржена в касаційному порядку до Верховного Суду протягом тридцяти днів відповідно до ст.ст. 328, 329 КАС України.   
   
Головуючий - суддя                                                                      О.М. Лукманова 

                               суддя                                                                      Л.А. Божко 

                               суддя                                                                      Н.А. Олефіренко