ПОСТАНОВА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

10 грудня 2024 р. 	Справа № 520/26634/24	
Другий апеляційний адміністративний суд у складі колегії:
Головуючого судді: Макаренко Я.М.,
Суддів: Жигилія С.П. ,  Перцової Т.С. ,

розглянувши в порядку письмового провадження у приміщенні Другого апеляційного адміністративного суду адміністративну справу за апеляційною скаргою ОСОБА_1 на ухвалу Харківського окружного адміністративного суду від 16.10.2024, головуючий суддя І інстанції: Садова М.І., м. Харків,   по справі № 520/26634/24
за позовом               ОСОБА_1  
до              Головного управління ДПС у Харківській області                      
про визнання протиправними та скасування податкових повідомлень-рішень,
ВСТАНОВИВ:
ОСОБА_1 звернувся до Харківського окружного адміністративного суду з адміністративним позовом до Головного управління ДПС у Харківській області, в якому просить суд:
- визнати протиправним та скасувати податкове повідомлення - рішення ГУ ДПС у Харківській області № 193845-2405-2030-UA63120270000028556 від 29.06.2023, щодо (визначення) нарахування ОСОБА_1 податкового зобов`язання в за період 2023 року у вигляді земельного податку з фізичних осіб (код платежу 18010700) в розмірі 40 330,93 грн; 
- визнати протиправним та скасувати податкове повідомлення - рішення ГУ ДПС у Харківській області № 1073504-2405-2030-UA63120270000028556 від 20.06.2024, щодо (визначення) нарахування ОСОБА_1 податкового зобов`язання в за період 2024 року у вигляді земельного податку з фізичних осіб (код платежу 18010700) в розмірі 31 732,95 грн.
Ухвалою Харківського окружного адміністративного суду від 30.09.2024 позовну заяву залишено без руху та наданий позивачу строк протягом п`ять днів з вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху, для усунення недоліків. 
08.10.2024 до суду від позивача надійшла заява про поновлення строку звернення до суду із позовом.
Ухвалою Харківського окружного адміністративного суду від 16 жовтня 2024 року у клопотанні позивача про поновлення строку звернення до суду із позовними вимогами за повідомлення - рішення ГУ ДПС № 193845-2405-2030-UA63120270000028556 від 29.06.2023 – відмовлено.
Адміністративний позов ОСОБА_1 до головного управління ДПС у Харківській області про визнання протиправними та скасування податкових повідомлень-рішень, в частині позовних вимог щодо: - визнати протиправним та скасувати податкове повідомлення - рішення ГУ ДПС у Харківській області № 193845-2405-2030-UA63120270000028556 від 29.06.2023, щодо (визначення) нарахування ОСОБА_1 податкового зобов`язання за період 2023 року у вигляді земельного податку з фізичних осіб (код платежу 18010700) в розмірі 40 330,93 грн - повернуто позивачу.
Не погодившись з ухвалою суду першої інстанції, позивач подав апеляційну скаргу, в якій просить скасувати ухвалу Харківського окружного адміністративного суду від 16.10.2024  та направити справу для продовження розгляду до Харківського окружного адміністративного суду.
Головне управління ДПС у Харківській області подало до суду відзив на апеляційну скаргу, вважає, що судом першої інстанції правильно застосовано норми матеріального права та чітко дотримано норми процесуального права.  Просить суд апеляційну скаргу залишити без задоволення, ухвалу Харківського окружного адміністративного суду від 16.10.2024 залишити в силі.
Відповідно до ч. 2 ст. 312 КАС України апеляційна скарга на ухвалу суду першої інстанції, зокрема про повернення заяви позивачеві (заявникові), розглянута судом апеляційної інстанції в порядку письмового провадження.
Колегія суддів, дослідивши матеріали справи та доводи апеляційної скарги в її межах, перевіривши правильність застосування судом першої інстанції при прийнятті оскаржуваного судового рішення норм процесуального права, вважає, що апеляційна скарга підлягає задоволенню, з таких підстав.
Відповідно до ч.1 ст.308 КАС України суд апеляційної інстанції переглядає справу за наявними у ній і додатково поданими доказами та перевіряє законність і обґрунтованість рішення суду першої інстанції в межах доводів та вимог апеляційної скарги.
Повертаючи позивачу позовну заяву, суд першої інстанції виходив з того, що позивач пропустив шестимісячний строк звернення до суду з позовною заявою в частині позовних вимог із позовними вимогами за повідомлення - рішення ГУ ДПС № 193845-2405-2030-UA63120270000028556 від 29.06.2023 (щодо визнання дій протиправними).
Колегія суддів не погоджується з висновками суду першої інстанції, виходячи з наступного.
Відповідно до частини 1 статті 2 КАС України завданням адміністративного судочинства є справедливе, неупереджене та своєчасне вирішення судом спорів у сфері публічно-правових відносин з метою ефективного захисту прав, свобод та інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб від порушень з боку суб`єктів владних повноважень.
Статтею 5 КАС України передбачено, що кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до адміністративного суду, якщо вважає, що рішенням, дією чи бездіяльністю суб`єкта владних повноважень порушені її права, свободи або інтереси.
Право звернення до суду є невід`ємним особистим правом, яке реалізовується особою в порядку, встановленому КАС України. Способом реалізації цього права є звернення зацікавленої особи з позовом до суду.
У свою чергу, звернення до суду з позовом є підставою для виникнення процесуальних відносин, пов`язаних з вирішенням спору по суті. Звернення до суду і судове провадження повинно здійснюватися відповідно до вимог чинного законодавства, зокрема, процесуальних норм щодо порядку провадження в адміністративних справах.
Проте, законодавець встановлює певні обмеження такого права, зокрема, шляхом встановлення строку звернення до адміністративного суду за захистом порушених прав.
Згідно ч.ч.1,2 ст.118 КАС України процесуальні строки - це встановлені законом або судом строки, у межах яких вчиняються процесуальні дії. Процесуальні строки встановлюються законом, а якщо такі строки законом не визначені - встановлюються судом. Процесуальні строки визначаються днями, місяцями і роками, а також можуть визначатися вказівкою на подію, яка повинна неминуче настати.
Вимоги до позовної заяви та документи, що додаються до неї, викладено в статтях 160 та 161 КАС України й згідно із ч.6 ст.161 КАС України у разі пропуску строку звернення до адміністративного суду позивач зобов`язаний додати до позову заяву про поновлення цього строку та докази поважності причин його пропуску.
Відповідно до ч. 1 ст. 122 КАС України позов може бути подано в межах строку звернення до адміністративного суду, встановленого цим Кодексом або іншими законами.
Згідно з ч. 2 ст. 122 КАС України для звернення до адміністративного суду за захистом прав, свобод та інтересів особи встановлюється шестимісячний строк, який, якщо не встановлено інше, обчислюється з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів.
Частиною 3 ст. 122 КАС України визначено, що для звернення до адміністративного суду за захистом прав, свобод та інтересів особи цим Кодексом та іншими законами можуть встановлюватися інші строки для звернення до адміністративного суду, які, якщо не встановлено інше, обчислюються з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів.
Відповідно до частини третьої статті 123 Кодексу адміністративного судочинства України якщо факт пропуску позивачем строку звернення до адміністративного суду буде виявлено судом після відкриття провадження в адміністративній справі і позивач не заявить про поновлення пропущеного строку звернення до адміністративного суду, або якщо підстави, вказані ним у заяві, будуть визнані судом неповажними, суд залишає позовну заяву без розгляду.
Судом першої інстанції повернуто позов в частині оскарження податкового повідомлення-рішення ГУ ДПС у Харківській області №193845-2405-2030-UA63120270000028556 від 29.06.2023, щодо (визначення) нарахування ОСОБА_1 податкового зобов`язання в за період 2023 року у вигляді земельного податку з фізичних осіб (код платежу 18010700) в розмірі 40 330,93 грн;
Верховний Суд у складі судової палати з розгляду справ щодо податків, зборів та інших обов`язкових платежів Касаційного адміністративного суду у справі № 160/11673/20 (постанова від 27.01.2022) сформував правовий висновок, що процесуальний строк звернення до суду з позовом про скасування податкового повідомлення-рішення (рішення про застосування штрафних санкцій) у випадку, якщо платником податків не використовувалася процедура досудового вирішення спору (адміністративного оскарження) визначається частиною другою статті 122 Кодексу адміністративного судочинства України - становить шість місяців і обчислюється з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів.
Таким чином, строк звернення до суду з позовом про скасування податкового повідомлення-рішення (без використання процедури досудового вирішення спору) становить шість місяців і обчислюється з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів.
Аналогічна правова позиція у подібних правовідносинах викладена у постанові Верховного Суду від 25.01.2024 у справі № 560/7714/23, від 16.11.2023 у справі №420/8162/23.
Колегія суддів зазначає, що дотримання строку звернення з адміністративним позовом є однією з умов для реалізації права на позов у публічно-правових відносинах. Вона дисциплінує учасників цих відносин у випадку, якщо вони стали спірними, запобігає зловживанням і можливості регулярно погрожувати зверненням до суду, сприяє стабільності діяльності суб`єктів владних повноважень щодо виконання своїх функцій. Відсутність цієї умови приводила б до постійного збереження стану невизначеності у публічно-правових відносинах.
Поважними причинами пропуску строку звернення до суду можуть бути визнані ті обставини, які є об`єктивно непереборними, не залежать від волевиявлення особи та пов`язані з дійсними істотними перешкодами та труднощами для своєчасного вчинення відповідних дій та підтверджені належними доказами.
За правилами частини першої статті 120 КАС України перебіг процесуального строку починається з наступного дня після відповідної календарної дати або настання події, з якою пов`язано його початок.
Правовий інститут строків звернення до адміністративного суду за захистом свого порушеного права не містить вичерпного, детально описаного переліку причин чи критеріїв їх визначення. Натомість закон запроваджує оцінні, якісні параметри визначення таких причин - вони повинні бути поважними, реальними або, як згадано вище, непереборними і об`єктивно нездоланними на час плину строків звернення до суду. Ці причини (чи фактори об`єктивної дійсності) мають бути несумісними з обставинами, коли суб`єкт звернення до суду знав або не міг не знати про порушене право, ніщо правдиво йому не заважало звернутися до суду, але цього він не зробив і через власну недбалість, легковажність, байдужість, неорганізованість чи інші подібні за суттю ставлення до права на доступ до суду порушив ці строки.
Інакшого способу визначити, які причини належить віднести до поважних, ніж через зовнішню оцінку (кваліфікацію) змісту конкретних обставин, хронологію та послідовність дій суб`єкта правовідносин перед зверненням до суду за захистом свого права, немає. Під таку оцінку мають потрапляти певні явища, фактори та їх юридична природа; тривалість строку, який пропущений; те, чи могли і яким чином певні фактори завадити вчасно звернутися до суду, чи перебувають вони у причинному зв`язку із пропуском строку звернення до суду; яка була поведінка суб`єкта звернення протягом цього строку; які дії він вчиняв, і чи пов`язані вони з готуванням до звернення до суду тощо.
Як вбачається з матеріалів справи, позивач звернувся до суду 23.09.2024 з позовом про визнання протиправними та скасувати податкові повідомлення - рішення ГУ ДПС у Харківській області № 193845-2405-2030-UA63120270000028556 від 29.06.2023 та № 1073504-2405-2030-UA63120270000028556 від 20.06.2024.
Ухвалою Харківського окружного адміністративного суду від 30.09.2024 позовну заяву залишено без руху у зв`язку з пропуском строку звернення до суду.
На виконання ухвали суду від 30.09.2024 про залишення позову без руху позивачем подано клопотання про поновлення строку звернення до суду із позовом. В обґрунтування вказаного клопотання позивач зазначив, що про існування податкового повідомлення - рішення ГУ ДПС у Харківській області від 29.06.2023 року за №193845-2405-2030-UA63120270000028556 позивач дізнався лише 09.09.2024 року після отримання його адвокатом Жилою П.С. електронною поштою відповіді на його запит до ГУ ДПС в Харківській області щодо наявності/відсутності заборгованості. 
Натомість, суд першої інстанції не надав оцінку зазначеним позивачем обставинам пропуску строку звернення до суду, не встановив з достовірністю, що вказані позивачем обставини не є поважними, а лише обмежився посиланням на їх неповажність.
Крім того, твердження суду першої інстанції, що позивач про порушення свого права міг дізнатися раніше за наявною у нього податковою адресою, є лише припущенням, оскільки матеріали справи не містять доказів відправлення податкового повідомлення - рішення ГУ ДПС у Харківській області від 29.06.2023 року за №193845-2405-2030-UA63120270000028556 на адресу позивача та доказів отримання вказаного рішення.
Разом з цим, відповідач у відзиві обмежився лише посиланнями на норми Кодексу адміністративного судочинства України та не спростовував твердження позивача щодо не надсилання податковим органом податкового повідомлення - рішення ГУ ДПС у Харківській області від 29.06.2023 року за №193845-2405-2030-UA63120270000028556 на адресу позивача.
Згідно з пунктом 58.3 статті 58 Податкового кодексу України податкове повідомлення-рішення надсилається (вручається) платнику податків у порядку, визначеному статтею 42 цього Кодексу.
Так, відповідно до п. 42.1 - 42.3 ст. 42 ПК України податкові повідомлення - рішення, податкові вимоги або інші документи з питань адміністрування податків, зборів, платежів, податкового контролю, у тому числі з питань проведення перевірок, звірок, адресовані контролюючим органом платнику податків, повинні бути складені у письмовій формі, відповідним чином підписані та у випадках, передбачених законодавством, завірені печаткою такого контролюючого органу і відображатися в електронному кабінеті.
Документи вважаються належним чином врученими, якщо вони надіслані у порядку, визначеному пунктом 42.4 цієї статті, надіслані за адресою (місцезнаходженням, податковою адресою) платника податків рекомендованим листом з повідомленням про вручення або особисто вручені платнику податків (його представнику).
Враховуючи вказане, доказів отримання позивачем оскаржуваного податкового повідомлення – рішення в матеріалах справи відсутні, судом першої інстанції достеменно не з`ясовано чи позивач отримав спірне податкове повідомлення – рішення від 29.06.2023 року за №193845-2405-2030-UA63120270000028556. 
Крім того, позивач посилається на те, що ГУ ДПС у Харківській області було прийнято податкове повідомлення - рішення від 28.06.2023 року за №6460210-2405-2030-UA63120270000028556, яким визначено суму податкового зобов`язання за період 2023 року у вигляді земельного податку з фізичних осіб (код платежу 18010700) в розмірі 35070,37 грн. Дане рішення від 28.06.2023 року №6460210-2405-2030-UA63120270000028556  було скасовано самим ГУ ДПС у Харківській області 25.10.2023 року, у зв`язку з чим 11.12.2023 року провадження по справі №520/28600/23 судом було закрито. 
При цьому, наступним днем після прийняття  рішення, яке в подальшому було скасовано самим контролюючим органом,  ГУ ДПС у Харківській області прийнято спірне податкове повідомлення-рішення від 29.06.2023 №193845-2405-2030-UA63120270000028556 про визначення суми податкового зобов`язання у вигляді земельного податку з фізичних осіб за той самий період (2023 рік).
Натомість, суд першої інстанції не з`ясував чи було отримано позивачем податкове повідомлення-рішення від 29.06.2023 №193845-2405-2030-UA63120270000028556 та не вжив усіх, визначених законом, заходів, не встановив усі фактичні обставини, що мають значення для правильного прийняття процесуального рішення у цій справі на стадії відкриття провадження у справі, у зв`язку з чим дійшов помилкового висновку про повернення позовної заяви позивачу через пропущення останнім строку звернення до суду.
Таким чином, висновок щодо пропуску позивачем строку звернення до суду не можна визнати обґрунтованим, оскільки суд першої інстанції дійшов його без повного та всебічного з`ясування обставин у справі в їх сукупності та перевірки їх доказами, що призвело до передчасних висновків та прийняття помилкового рішення.
Відповідно до п. 4 ч. 1 ст. 320 КАС України підставами для скасування ухвали суду, яка перешкоджає подальшому провадженню у справі, і направлення справи для продовження розгляду до суду першої інстанції є порушення норм процесуального права, які призвели до неправильного вирішення питання.
Таким чином, колегія суддів вважає помилковим висновок суду першої інстанції про наявність підстав повернення позовної заяви, у зв`язку з чим ухвала суду на підставі ст. 320 КАС України підлягає скасуванню, з направленням справи до суду першої інстанції для продовження розгляду.
Щодо стягнення витрат за сплату судового збору, колегія суддів зазначає наступне.
Стаття 139 КАС України передбачає можливість розподілу судових витрат при повному чи частковому задоволенні позовних вимог.
Колегія суддів зазначає, що необхідно розрізняти судові рішення, якими вирішуються питання, пов`язані з процедурою розгляду адміністративної справи, та інші процесуальні питання, від рішень, якими вирішуються, вимоги позовної заяви, апеляційної чи касаційної скарги.
Закінчення розгляду справи є вирішення спору по суті судом першої, апеляційної або касаційної інстанції.
В даному випадку рішення суду апеляційної інстанції про направлення справи для продовження розгляду до суду першої інстанції не є судовим рішенням, ухваленням якого завершується розгляд справи.
Отже, оскільки приписами КАС України не передбачено можливості повернення судових витрат у разі прийняття апеляційним судом рішення про скасування ухвали суду першої інстанції, яка перешкоджає подальшому провадженню у справі та направлення справи для продовження розгляду до суду першої інстанції, тому в даному випадку такі вимоги скаржника не підлягають задоволенню.   
Керуючись ст. ст. 311, 315, 321, 325 Кодексу адміністративного судочинства України, суд, -
ПОСТАНОВИВ:

Апеляційну скаргу ОСОБА_1 - задовольнити.
Ухвалу  Харківського окружного адміністративного суду від 16.10.2024 по справі № 520/26634/24 - скасувати.
Справу №520/26634/24 направити до Харківського окружного адміністративного суду для продовження розгляду. 
Постанова набирає законної сили з дати її прийняття та не підлягає касаційному оскарженню. 

Головуючий суддя 		Я.М. Макаренко 	
Судді	   	С.П. Жигилій    Т.С. Перцова