ВОСЬМИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД

ПОСТАНОВА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

15 жовтня 2024 року	Львів	Справа № 380/8092/23 пров. № А/857/7596/24	

Восьмий апеляційний адміністративний суд в складі колегії:

Головуючого судді –                                                   Ніколіна В.В.,
суддів –                                                             Гінди О.М., Матковської З.М.,

розглянувши у порядку письмового провадження в м. Львові апеляційну скаргу   ОСОБА_1 на рішення Львівського окружного адміністративного суду від 26 грудня 2023 року (суддя – Сидор Н.Т., м. Львів) у справі за адміністративним позовом ОСОБА_1 до ІНФОРМАЦІЯ_1 (військова частина НОМЕР_1 ) про визнання протиправними дій,-

                                                           ВСТАНОВИВ:

ОСОБА_1 у квітні 2023 року звернулося до суду з адміністративним позовом до ІНФОРМАЦІЯ_1 (військова частина НОМЕР_1 ), в якому просив: визнати протиправною бездіяльність відповідача, яка полягає у відмові в проведенні спеціального розслідування професійного захворювання, отриманого позивачем на території військового містечка НОМЕР_2 прикордонного Карпатського загону; зобов`язати відповідача провести спеціальне розслідування професійного захворювання, отриманого позивачем на території військового містечка ІНФОРМАЦІЯ_2 . В обґрунтування позовних вимог зазначає, що 26 вересня 2022 року, виконуючи службові обов`язки в складі варти у відповідності до наказу начальника ІНФОРМАЦІЯ_2 отримав професійне захворювання та був доставлений до ІНФОРМАЦІЯ_3 із діагнозом гостре порушення мозкового кровообігу за ішемічним типом ВБС з вираженим вестибуло-атактичним синдромом, звідки 20 жовтня 2022 року був виписаний. 17 січня 2023 року спеціалізованою кардіологічною МСЕК №2 Львівського обласного центру медико-соціальної експертизи позивачу встановлено третю групу інвалідності та протипоказана робота в шкідливих умовах. З врахуванням викладених обставин, позивач звернувся до відповідача із заявою, в якій просив повідомити чи проводилося спеціальне розслідування щодо отримання позивачем професійного захворювання під час виконання службових обов`язків. Крім цього, у зверненні зазначив, що у разі відсутності висновку розслідування щодо отримання позивачем професійного захворювання, просив провести таке із дотриманням норм чинного законодавства у встановлені законом строки з наданням підтверджуючих документів. Повідомленням відповідача від 22 лютого 2023 року позивачу було відмовлено у проведенні спеціального розслідування, з причин відсутності нещасних випадків, професійних захворювань і аварій на ділянці відповідальності ІНФОРМАЦІЯ_2 , що зумовило звернення позивача з цим позовом до суду.
Рішенням Львівського окружного адміністративного суду від 26 грудня 2023 року відмовлено в задоволенні позову.
Не погодившись із ухваленим судовим рішенням, його оскаржив позивач, який із покликанням на неправильне застосування норм матеріального права та порушення норм процесуального права, просить скасувати рішення суду першої інстанції та ухвалити нове про задоволення позову. В обґрунтування апеляційних вимог зазначає, що судом першої інстанції вірно встановлено, що під час виконання службових обов`язків ОСОБА_1 отримав захворювання, однак не надано оцінки , що відповідачем не встановлено чи пов`язане це захворювання з виконанням посадових обов`язків. Вказує, що обставини отримання ним професійного захворювання під час виконання службових обов`язків можливо встановити виключно під час проведення спеціального розслідування професійного захворювання. Вказує, що оскаржувати наказ про звільнення немає підстав, оскільки формулювання звільнення ОСОБА_1 якраз підтверджує необхідність проведення спеціального службового розслідування.
Відповідач правом подання письмового відзиву на апеляційну скаргу не скористався.
Враховуючи те, що апеляційну скаргу подано на рішення суду першої інстанції, ухвалене в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення (виклику) учасників справи (у письмовому провадженні), апеляційний суд вважає за можливе розглядати справу в порядку письмового провадження відповідно до положень пункту 3 частини першої статті 311 Кодексу адміністративного судочинства України (далі - КАС України).
Заслухавши суддю-доповідача, переглянувши справу за наявними у ній доказами, перевіривши законність та обґрунтованість рішення суду першої інстанції в межах доводів та вимог апеляційної скарги, суд апеляційної інстанції приходить до переконання, що апеляційна скарга не підлягає задоволенню з наступних підстав.

Судом першої інстанції встановлено та знайшло своє підтвердження під час розгляду апеляційної скарги, що ОСОБА_1 перебував на посаді стрільця команди воєнізованої охорони ІНФОРМАЦІЯ_2 (військова частина НОМЕР_1 ) з 07 червня 2022 року (наказ №274-ос від 07 червня 2022 року) по 15 лютого 2023 року (наказ №157-ос від 14.02.2023).
Згідно заяви ОСОБА_1 від 23.01.2023, адресованій начальнику ІНФОРМАЦІЯ_2 полковнику ОСОБА_2 , позивач вказав, що 26 вересня 2022 року, виконуючи службові обов`язки у відповідності до наказу начальника ІНФОРМАЦІЯ_2 отримав професійне захворювання, що підтверджується довідкою МСЕК від 12 січня 2023 року №739323, у зв`язку з чим просив повідомити:
-          Чи проводилось розслідування щодо отримання ним професійного захворювання під час виконання службових обов`язків? Якщо таке розслідування проводилося, просив надати акт встановленої форми;
-          У разі відсутності висновку розслідування щодо отримання ним професійного захворювання, просив провести таке з дотриманням норм чинного законодавства у встановлені законом строки з наданням підтверджуючих документів.
У відповідь на заяву ОСОБА_1 від 23.01.2023 надано відповідь за підписом начальника ІНФОРМАЦІЯ_2 полковником ОСОБА_3 від 22.02.2023 № 33/2969-23-Вих, відповідно до якої зазначено, що за відсутності нещасних випадків, професійних захворювань і аварій на ділянці відповідальності ІНФОРМАЦІЯ_2 (військова частина НОМЕР_1 , АДРЕСА_1 ) 26 вересня 2022 року, в установі, відсутні підстави для проведення розслідування нещасного випадку, як факту, що не відбувся.
Вважаючи протиправною бездіяльність ІНФОРМАЦІЯ_2 щодо проведення розслідування про отримання позивачем професійного захворювання під час виконання службових обов`язків, позивач звернувся з відповідним позовом до суду.

Відмовляючи в задоволенні позову суд першої інстанції виходив з того, що матеріали справи не дають можливості встановити факт отримання позивачем 26.09.2022 професійного захворювання під час виконання службових обов`язків, а як наслідок спростувати інформацію зазначену відповідачем про відсутність нещасних випадків, професійних захворювань і аварій на ділянці відповідальності НОМЕР_2 прикордонного Карпатського загону 26.09.2022, а відтак відсутність підстав про проведення розслідування нещасного випадку, як факту, що не відбувся.

Згідно з ч. 2 ст. 19 Конституції України, органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.
Спірні відносини, зокрема, врегульовані Законом України «Про загальнообов`язкове державне соціальне страхування» та Порядком розслідування та обліку нещасних випадків, професійних захворювань та аварій на виробництві, затвердженим постановою Кабінету Міністрів України від 17.04.2019 №337.
Згідно пункту 5 частини 1 Закону України статті 35 Закону України «Про загальнообов`язкове державне соціальне страхування» нещасний випадок – обмежена в часі подія або раптовий вплив на працівника небезпечного виробничого фактора чи середовища, що сталися у процесі виконання ним трудових обов`язків, внаслідок яких заподіяно шкоду здоров`ю працівника або настала його смерть.
Пунктом 1 частини 1 статті 35 Закону України «Про загальнообов`язкове державне соціальне страхування» передбачено, що страхуванню від нещасного випадку підлягають, зокрема, особи, які працюють на умовах трудового договору (контракту), цивільно-правового договору, на інших підставах, передбачених законом, на підприємствах, в установах, організаціях незалежно від форми власності та господарювання, у тому числі в іноземних дипломатичних та консульських установах, інших представництвах нерезидентів, або у фізичних осіб, а також обрані на виборні посади в органах державної влади, органах місцевого самоврядування та в інших органах, фізичні особи - підприємці, особи, які провадять незалежну професійну діяльність, члени фермерського господарства, якщо вони не належать до осіб, які підлягають страхуванню від нещасного випадку на інших підставах.
За приписами ч.2 ст.36 Закону України «Про загальнообов`язкове державне соціальне страхування» факт нещасного випадку на виробництві або професійного захворювання розслідується в порядку, затвердженому Кабінетом Міністрів України, відповідно до Закону України «Про охорону праці».
Процедуру проведення розслідування та обліку нещасних випадків, професійних захворювань та аварій на виробництві, що сталися з особами, визначеними частиною першою статті 35 Закону України «Про загальнообов`язкове державне соціальне страхування», визначено Порядком розслідування та обліку нещасних випадків, професійних захворювань та аварій на виробництві, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 17.04.2019р. №337 (далі - Порядок №337) (в редакції чинній на момент розслідування).
Відповідно до пункту 8 Порядку №337, у разі отримання інформації про нещасний випадок та/або гостре професійне захворювання (отруєння) від безпосереднього керівника робіт, повідомлення від закладу охорони здоров`я, заяви потерпілого, членів його сім`ї чи уповноваженої ним особи тощо роботодавець зобов`язаний протягом двох годин повідомити підприємствам (установам, організаціям), зазначеним в абзацах четвертому - дев`ятому цього пункту, з використанням засобів зв`язку та не пізніше наступного робочого дня надати на паперовому носії повідомлення згідно з додатком 2.
У разі настання нещасного випадку, гострого професійного захворювання (отруєння) з особами, які працюють на умовах цивільно-правового договору, на інших підставах, передбачених законом, фізичними особами - підприємцями, особами, які провадять незалежну професійну діяльність, членами фермерського господарства, особами, які фактично допущені до роботи без оформлення трудового договору, повідомлення про нещасний випадок та/або гостре професійне захворювання (отруєння) надається керівником підприємства (установи, організації), в інтересах якого виконувалися роботи (надавалися послуги), або представником орендодавця, балансоутримувача тощо, на території (об`єкті) якого сталися нещасний випадок та/або гостре професійне захворювання (отруєння).
Згідно з пунктом 9 Порядку №337 розслідування (спеціальне розслідування) проводиться у разі настання нещасного випадку та/або гострого професійного захворювання (отруєння), у тому числі про які своєчасно не повідомлено роботодавцю чи внаслідок яких втрата працездатності потерпілого настала не одразу.
Строк давності для розслідування нещасних випадків та/або гострих професійних захворювань (отруєнь) на виробництві становить три роки з дня їх настання.
Положеннями п.10 Порядку №337 визначено, що спеціальному розслідуванню підлягають: нещасні випадки із смертельними наслідками; групові нещасні випадки; випадки смерті працівників під час виконання ними трудових (посадових) обов`язків; гострі професійні захворювання (отруєння), що призвели до тяжких чи смертельних наслідків; нещасні випадки, факт настання яких встановлено у судовому порядку, а підприємство (установа, організація), на якому вони сталися, ліквідовано без правонаступника; нещасні випадки, що спричинили тяжкі наслідки, у тому числі з можливою інвалідністю потерпілого; випадки зникнення працівника під час виконання трудових (посадових) обов`язків; нещасні випадки з особами, які працюють на умовах цивільно-правового договору, на інших підставах, передбачених законом, фізичними особами - підприємцями, особами, які провадять незалежну професійну діяльність, членами фермерського господарства; нещасні випадки, що сталися з особами, фактично допущеними до роботи без оформлення трудового договору (контракту).
Відповідно до п.14 Порядку №337 Держпраці та/або її територіальним органом утворюється комісія із спеціального розслідування (далі - спеціальна комісія).
Спеціальна комісія утворюється протягом одного робочого дня після отримання від роботодавця письмового повідомлення про нещасний випадок або за інформацією, отриманою з інших джерел (органу досудового розслідування, звернень потерпілого або членів його сім`ї чи уповноваженої ними особи, первинних організацій і територіальних об`єднань профспілок).
Згідно з пунктом 30 Порядку №337 розслідування нещасного випадку та/або гострого професійного захворювання (отруєння) комісією підприємства (установи, організації) проводиться протягом п`яти робочих днів з дня утворення комісії.
У разі виникнення потреби у проведенні лабораторних досліджень, експертизи, випробувань для встановлення обставин і причин настання нещасного випадку та/або гострого професійного захворювання (отруєння) та у випадках, зазначених у   пункті 43 цього Порядку, розслідування може бути продовжене роботодавцем за письмовим погодженням з територіальним органом Держпраці за місцем настання нещасного випадку та/або гострого професійного захворювання (отруєння) або за місцезнаходженням підприємства (установи, організації) (у разі події (аварії, катастрофи тощо) під час руху транспортних засобів усіх видів) до отримання відповідних висновків, матеріалів, відповідей, пояснень тощо.
Згідно з пунктом 31 Порядку спеціальне розслідування нещасного випадку та/або гострого професійного захворювання (отруєння) проводиться протягом 15 робочих днів, продовження якого передбачено лише згідно відповідного наказу органу Держпраці.
У разі виникнення потреби в проведенні лабораторних досліджень, експертизи, випробувань, отримання відповідних висновків (органів досудового розслідування, закладів охорони здоров`я та судово-медичної експертизи тощо), а також додаткових пояснень від осіб, причетних до нещасного випадку та/або гострого професійного захворювання (отруєння), розслідування може бути продовжене наказом органу, який утворив спеціальну комісію, до отримання відповідних висновків, матеріалів, відповідей, пояснень тощо.
Пунктом 54 Порядку №337 передбачено, що контроль за своєчасністю та об`єктивністю проведення розслідування нещасних випадків та/або гострих професійних захворювань (отруєнь), аварій, підготовкою матеріалів розслідування, веденням їх обліку, вжиттям заходів до усунення причин їх настання здійснюють Держпраці та робочі органи Фонду відповідно до компетенції. Громадський контроль здійснюють профспілки через свої виборні органи та представників, а також уповноважені найманими працівниками особи з питань охорони праці у разі відсутності на підприємстві (в установі, організації) профспілки. Зазначені в цьому пункті органи та особи у разі виявлення порушень вимог цього Порядку та/або у зв`язку з надходженням від потерпілого (члена його сім`ї чи уповноваженої ними особи) обґрунтованого звернення разом з підтвердними документами щодо незгоди з висновками комісії стосовно обставин та причин нещасного випадку та/або гострого професійного захворювання (отруєння) вживають відповідно до компетенції заходів для проведення повторного розслідування нещасного випадку та/або гострого професійного захворювання (отруєння), затвердження чи перегляду затвердженого акта за формою Н-1.
ОСОБА_1 стверджує, що 26 вересня 2022 року, перебуваючи на посаді стрільця команди воєнізованої охорони ІНФОРМАЦІЯ_2 (військова частина НОМЕР_1 ), виконуючи свої службові обов`язки в складі варти у відповідності до наказу ІНФОРМАЦІЯ_2 отримав професійне захворювання, втім відповідач всупереч Порядку №337 допустив протиправну бездіяльність щодо проведення розслідування про отримання позивачем професійного захворювання під час виконання службових обов`язків.
На підтвердження отримання професійного захворювання позивач подає виписку №2327 із медичної карти амбулаторного (стаціонарного) хворого із ІНФОРМАЦІЯ_3 та рапорт начальника комендантського відділення майора ОСОБА_4 від 26.09.2023.
Із виписки №2327 із медичної карти амбулаторного (стаціонарного) хворого із ІНФОРМАЦІЯ_3 судом встановлено, що ОСОБА_1 прибув зі скаргами на виражене запаморочення, яке підсилюється при рухах головою, нудоту, блювоту, головний біль у потилиці, загальну слабкість. ОСОБА_5 : протягом тривалого часу страждає на гіпертонічну хворобу, постійно приймає препарати від тиску та цифри тиску не бувають нижче за 160/80 ммртст. Періодичні коливання до 220/110 мм. Рт. ст. Приймає кандесартан та валсартан. Лікувався у кардіологічному відділенні ЛВМКЦ ДПСУ з 26.09.2022. Зранку 04.10.2022 відчув різке запаморочення, нудоту, головний біль. Був оглянутий неврологом, призначене лікування. З 04.10.-06.10.2022 перебував у відділенні реанімації. 06.10.2022 переведений до неврологічного відділення.
Згідно рапорту від 26.09.2022 начальник комендантського відділення майор ОСОБА_6 доповів начальнику НОМЕР_2 прикордонного загону полковнику ОСОБА_2 , що у зв`язку із погіршенням стану здоров`я була здійснена заміна в добовому наряді «Зміна охорони варти», а саме замінено працівника ОСОБА_7 на працівника ОСОБА_8 .
Аналіз зазначених документів вказує про погіршення стану здоров`я позивача під час виконання ним службових обов`язків 26.09.2022, що стало підставою до його направлення у стаціонар Львівського військово-медичного клінічного центру.
Апеляційний суд погоджується, що зазначені докази не дають суду можливості встановити факт отримання позивачем 26.09.2022 професійного захворювання під час виконання службових обов`язків, а як наслідок спростувати інформацію зазначену відповідачем у його листі від 22.02.2023 № 33/2969-23-Вих про відсутність нещасних випадків, професійних захворювань і аварій на ділянці відповідальності ІНФОРМАЦІЯ_2 (військова частина НОМЕР_1 , АДРЕСА_1 ) 26 вересня 2022 року, в установі, а відтак відсутність підстав для проведення розслідування нещасного випадку, як факту, що не відбувся.
Колегія суддів зазначає, що при працевлаштуванні позивачем було надано медичну довідку про проходження попереднього (періодичного) медичного огляду працівника №12 від 19.04.2022, видана ІНФОРМАЦІЯ_4 . Згідно цієї довідки ОСОБА_1 мав захворювання: «Цукровий діабет 2 тип, вперше виявлений, фаза задовільної компенсації. Гіпертонічна хвороба ІІ ст.; 2 ст. Ризик IV. IXC. Дифузний кардіосклероз. СН 0. Діабетична полінейропатія. Дисцикулярна енцефалопатія змішаного типу з розсіяною неврологічною симптоматикою. Ускладнена початкова катаракта діабетична ангіопатія судин сітківки. Міопія легкого ступеню обох очей.»
У зв`язку з визначенням придатності до роботи за професією «стрілець групи воєнізованої охорони», ОСОБА_1 був працевлаштований з дотриманням норм законодавства.
Відповідно до переліку виробництв та робіт, що виконуються на них, та таких, на яких можливе виникнення професійного захворювання, визначених Порядком та переліком професійних захворювань, затверджених постановою Кабінету Міністрів України від 08.11.2000 №1662, професія стрільця команди воєнізованої охорони комендантського відділення не входить до зазначеного переліку.
Згідно Додатку №7 до колективної угоди між керівництвом та Первинною профспілкової організацією військової частини НОМЕР_1 визначено посади, професії із шкідливими і важкими умовами праці працівників військової частини НОМЕР_1 , до яких також не входить посада «стрілець групи воєнізованої охорони».
          При цьому з матеріалів справи судом встановлено, що згідно наказу командира військової частина НОМЕР_1 полковника ОСОБА_3 від 14.02.2023 №157-ос «Про особовий склад», згідно статті 40 п. 2 Кодексу законів про працю України (у зв`язку з виявленою невідповідністю працівника займаній посаді внаслідок стану здоров`я) звільнено ОСОБА_1 , стрільця команди воєнізованої охорони комендантського відділення, з 15 лютого 2023 року.
          Підставою звільнення зазначено: медична довідка про проходження медичного огляду працівника №3 від 08.02.2023, видана Головою комісії ІНФОРМАЦІЯ_3 , лист бесіди від 14.02.2023 з працівником ОСОБА_9 про відмову від запропонованих посад.
          Як видно із  медичної довідки про проходження попереднього (періодичного) медичного огляду працівника №3 від 08.02.2023, виданої Головою комісії ІНФОРМАЦІЯ_3 ОСОБА_10 , ОСОБА_1 , 1966 року народження, який працює у військовій частині НОМЕР_1 на посаді стрілець КВО пройшов періодичний медогляд у Львівському військово-медичному клінічному центрі ДПСУ, за результатами якого комісією зробленому наступний висновок про стан здоров`я: гіпертонічна хвороба ІІІ стадія, 3 ступінь, ризик дуже високий. Фіброз стулок мітрального клапана без порушень його функцій. Фіброз стулок аортального клапана з мінімальною недостатністю. СН І ст. Гіперхолестеринемія. Цукровий діабет ІІ тип, важка форма стадія компенсації. Цереброваскулярна хвороба. Залишкові явища гострого порушення мозкового кровообігу (04.10.2022) за ішемічним типом макуларні інфаркти (тім`яної, потиличної частини правої півкулі головного мозку) з вираженим вестибулоатактичним синдромом, когнітивними розладами. Змішаний астигматизм обох очей. Остеохондроз поперекового відділу хребта. Не придатний для роботи за професією стрілець КВО (додаток 6 пункт 8).
Згідно результатів медичного огляду, зазначених у вказаній медичній довідці, таке захворювання не входить до Порядку та переліку професійних захворювань, затверджених Постановою КМУ №1662 від 08.11.2000.
Також, як вірно вказує суд першої інстанції, позивачем наказ про його звільнення із підстав його невідповідності займаній посаді внаслідок стану здоров`я згідно медичної довідки №3 від 08.02.2023 не оскаржувався, відтак позивач погодився із процедурою та підставами його звільнення.
Як вже зазначалося вище, згідно пункту 5 частини 1 Закону України статті 35 Закону України «Про загальнообов`язкове державне соціальне страхування» нещасний випадок – обмежена в часі подія або раптовий вплив на працівника небезпечного виробничого фактора чи середовища, що сталися у процесі виконання ним трудових обов`язків, внаслідок яких заподіяно шкоду здоров`ю працівника або настала його смерть.
Отже, враховуючи вищевикладене, та факт відсутності нещасних випадків, професійних захворювань і аварій на ділянці відповідальності відповідача, в установі, у останнього були відсутні підстави для проведення розслідування нещасного випадку, як факту, що не відбувся.

Отже, за результатами розгляду апеляційної скарги колегія суддів суду апеляційної інстанції дійшла висновку, що суд першої інстанції прийняв правильне рішення про відмову в задоволенні адміністративного позову.

В підсумку, апеляційний суд переглянув оскаржуване рішення суду і не виявив порушень норм матеріального чи процесуального права, які могли призвести до ухвалення незаконного судового рішення, щоб його скасувати й ухвалити нове.

Міркування і твердження апелянта не спростовують правильності правових висновків цього рішення, у зв`язку з чим його апеляційна скарга на рішення суду не підлягає задоволенню.

Згідно із статтею 242 КАС України, рішення суду повинно ґрунтуватися на засадах верховенства права, бути законним і обґрунтованим. Законним є рішення, ухвалене судом відповідно до норм матеріального права при дотриманні норм процесуального права. Обґрунтованим є рішення, ухвалене судом на підставі повно і всебічно з`ясованих обставин в адміністративній справі, підтверджених тими доказами, які були досліджені в судовому засіданні, з наданням оцінки всім аргументам учасників справи.

Враховуючи наведене, колегія суддів вважає, що рішення суду першої інстанції відповідає вимогам статті 242 КАС України, підстав для задоволення вимог апеляційної скарги колегією суддів не встановлено.

Відповідно до статті 316 КАС України, суд апеляційної інстанції залишає апеляційну скаргу без задоволення, а рішення або ухвалу суду - без змін, якщо визнає, що суд першої інстанції правильно встановив обставини справи та ухвалив судове рішення з додержанням норм матеріального і процесуального права.

На підставі викладеного, колегія суддів, погоджуючись з висновками суду першої інстанції, вважає, що суд дійшов вичерпних юридичних висновків щодо встановлення фактичних обставин справи і правильно застосував до спірних правовідносин норми матеріального та процесуального права. Доводи апеляційної скарги, з наведених вище підстав, висновків суду не спростовують, а зводяться до переоцінки доказів та незгоди з ними.

Керуючись ст. 308, 311, 315, 316, 321, 322, 325, 328 КАС України, суд,-

                                                ПОСТАНОВИВ:

Апеляційну скаргу   ОСОБА_1 залишити без задоволення, а рішення Львівського окружного адміністративного суду від 26 грудня 2023 року у справі №380/8092/23 – без змін.

Постанова суду апеляційної інстанції набирає законної сили з дати її прийняття та не підлягає оскарженню в касаційному порядку, крім випадків, передбачених пунктом 2 частини п`ятої статті 328 КАС України.

Головуючий суддя	 	В. В. Ніколін 	
судді	 	О. М. Гінда 	
 	 	З. М. Матковська