УХВАЛА
11 листопада 2024 року
м. Київ
справа № 331/4527/24
провадження № 51-4905 впс 24
Верховний Суд колегією суддів Першої судової палати Касаційного кримінального суду у складі:
головуючої                                      ОСОБА_1 , 
суддів                                               ОСОБА_2 , ОСОБА_3 ,
секретаря судового засідання           ОСОБА_4 , 
розглянувши у судовому засіданні подання Запорізького апеляційного суду про направлення матеріалів провадження №331/4527/24 за обвинуваченням ОСОБА_5 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 190 КК України, за апеляційною скаргою прокурора на вирок Жовтневого районного суду м. Запоріжжя від 12 вересня 2024 року до іншого суду апеляційної інстанції в межах юрисдикції різних апеляційних судів, 
встановив:
До Касаційного кримінального суду Верховного Суду в порядку ст. 34 Кримінального процесуального кодексу України (далі - КПК) надійшло вищезазначене подання, яке мотивовано тим, що до Запорізького апеляційного суду надійшли вказані матеріали кримінального провадження, однак під час здійснення автоматизованого розподілу визначення колегії для розгляду даного провадження не відбулося, оскільки судді судової палати з розгляду кримінальних справ Запорізького апеляційного суду брали участь у даному кримінальному провадженні під час досудового розслідування.
Учасникам судового провадження було направлено повідомлення про дату, час та місце розгляду подання, проте в судове засідання вони не прибули, що не перешкоджає його розгляду. Заперечень та клопотань про відкладення розгляду на іншу дату не надійшло. 
Заслухавши суддю-доповідача, дослідивши матеріали подання, перевіривши доводи, наведені у ньому, Суд дійшов наступного висновку. 
Частиною 3 ст. 34 КПК передбачено, що питання про направлення кримінального провадження з одного суду до іншого в межах юрисдикції різних апеляційних судів, а також про направлення провадження з одного суду апеляційної інстанції до іншого вирішується колегією суддів Касаційного кримінального суду Верховного Суду за поданням суду апеляційної інстанції або за клопотанням сторін чи потерпілого не пізніше п`яти днів з дня внесення такого подання чи клопотання, про що постановляється вмотивована ухвала.
Згідно з вимогами ч. 4 ст. 31 КПК кримінальне провадження в апеляційному порядку здійснюється колегіально судом у складі не менше трьох суддів.
Відповідно до вимог ч. 1 ст. 34 КПК кримінальне провадження передається на розгляд до іншого суду, якщо: до початку судового розгляду виявилося, що кримінальне провадження надійшло до суду з порушенням правил підсудності; після задоволення відводів (самовідводів) чи в інших випадках неможливо утворити склад суду для судового розгляду.
З наданих до Суду матеріалів провадження вбачається, що 21 жовтня 2024 року до Запорізького апеляційного суду надійшли вказані вище матеріали провадження №331/4527/24 за апеляційною скаргою прокурора на вирок Жовтневого районного суду м. Запоріжжя від 12 вересня 2024 року та в цей день було сформовано протокол про неможливість автоматизованого розподілу судової справи між суддями у зв`язку із відсутністю потрібної кількості суддів для розподілу справи.
Зокрема, зі звіту від 21 жовтня 2024 року вбачається, що: судді ОСОБА_6 , ОСОБА_7 , ОСОБА_8 слухали поєднану справу, яка виключає розгляд поточної (справа N? 331/1241/24, провадження N? 11-сс/807/497/23), тобто здійснювали перевірку в апеляційному порядку ухвали слідчого судді на досудовому розслідуванні кримінального провадження щодо ОСОБА_5 , що відповідно до вимог ст. 76 КПК виключає можливість їхньої участі у розгляді апеляційної скарги прокурора.
При цьому, у Запорізькому апеляційному суді до складу палати з розгляду кримінальних справ входять  3 суддів, а саме судді  ОСОБА_6 , ОСОБА_7 , ОСОБА_8 .
Згідно з положеннями ч. 2 ст. 18 Закону України «Про судоустрій та статус суддів» у випадках, визначених законом, а також за рішенням зборів суддів відповідного суду може запроваджуватися спеціалізація суддів з розгляду конкретних категорій справ, з чого вбачається, що запровадження спеціалізації не є обов`язковим.
Пунктами 2.3.21 та 2.3.22 Положення про автоматизовану систему документообігу суду (із змінами і доповненнями, внесеними рішеннями Ради суддів України) установлено, що автоматизований розподіл судових справ між суддями в судах, у яких відсутня спеціалізація або її застосування неможливе, здійснюється між усіма суддями. Судові справи підлягають автоматизованому розподілу між суддями, які мають на момент автоматизованого розподілу судових справ повноваження для здійснення процесуальних дій.
Єдиною умовою врахування спеціалізації, передбаченої КПК, є визначення головуючого у складі суду під час розгляду в апеляційному порядку кримінального провадження стосовно неповнолітньої особи.
Рада суддів України у рішенні від 11 червня 2021 року № 18 роз`яснила, що в суді, у якому рішенням загальних зборів суддів визначено спеціалізацію суддів, у випадках, коли неможливо утворити колегію з числа суддів відповідної спеціалізації (з числа суддів відповідної судової палати), визначення головуючого судді здійснюється з числа суддів відповідної спеціалізації (з числа суддів відповідної палати), а визначення суддів-членів колегії відбувається між усіма суддями незалежно від їхньої спеціалізації та належності їх до судових палат.
Як убачається із подання суду апеляційної інстанції, наданих матеріалів провадження, в тому числі протоколу щодо неможливості автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 21 жовтня 2024 року, автоматизований розподіл не відбувся з причин неможливості здійснення автоматизованого розподілу судових справ, у зв`язку із відсутністю потрібної кількості суддів для розподілу справи.
Таким чином, враховуючи те, що всі судді судової палати з розгляду кримінальних справ не мають права брати участь у розгляді зазначеного провадження, викладені у поданні Запорізького апеляційного суду обставини свідчать про відсутність об`єктивної можливості виконати вимоги ч. 4 ст. 31 КПК та сформувати склад колегії суддів для розгляду апеляційної скарги прокурора на вирок Жовтневого районного суду м. Запоріжжя від 12 вересня 2024 року.
Відповідно до ч. 13 ст. 31 КПК, у разі, якщо в суді першої або апеляційної інстанції, який згідно з правилами підсудності має здійснювати кримінальне провадження (крім Вищого антикорупційного суду), неможливо утворити склад суду, передбачений цією статтею, кримінальне провадження здійснює найбільш територіально наближений суд, в якому можливо утворити такий склад суду.
Враховуючи наведені вище обставини, колегія суддів вважає за необхідне подання задовольнити та направити матеріали кримінального провадження №331/4527/24 за апеляційною скаргою прокурора на вирок Жовтневого районного суду м. Запоріжжя від 12 вересня 2024 року із Запорізького апеляційного суду до Дніпровського апеляційного суду, як найбільш територіально наближеного.
Враховуючи викладене та керуючись статтями 31, 32, 34 КПК, Суд
постановив:
Подання Запорізького апеляційного суду задовольнити.
Кримінальне провадження №331/4527/24 за обвинуваченням ОСОБА_5 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 190 КК України, за апеляційною скаргою прокурора на вирок Жовтневого районного суду м. Запоріжжя від 12 вересня 2024 року, направити із Запорізького апеляційного суду до Дніпровського апеляційного судудля розгляду. 
Ухвала набирає законної сили з моменту проголошення, є остаточною і оскарженню не підлягає.
 
Судді:
 
ОСОБА_1                                              ОСОБА_2                                          ОСОБА_3