УХВАЛА

11 грудня 2024 року 
м. Київ

справа №420/509/21
адміністративне провадження № К/990/40916/24 

Верховний Суд у складі колегії суддів Касаційного адміністративного суду:
судді-доповідача - Мартинюк Н.М.,
суддів - Жука А.В., Мельник-Томенко Ж.М.,
перевіривши касаційну скаргу ОСОБА_1 на постанову П`ятого апеляційного адміністративного суду від 13 липня 2021 року у справі №420/509/21 за адміністративним позовом ОСОБА_2 до Кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури Одеської області, третя особа: ОСОБА_3 , про визнання протиправними та скасування рішень від 22 вересня 2020 року та від 15 грудня 2020 року,
ВСТАНОВИВ:
ОСОБА_2 звернувся до Одеського окружного адміністративного суду з позовною заявою до Кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури Одеської області, третя особа: ОСОБА_3 , в якій просив: визнати протиправним та скасувати рішення Кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури Одеської області від 22 вересня 2020 року про порушення щодо ОСОБА_2 дисциплінарної справи за скаргою ОСОБА_3 ; визнати протиправним та скасувати рішення Кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури Одеської області від 15 грудня 2020 року про притягнення ОСОБА_2 , як адвоката до дисциплінарної відповідальності із застосуванням дисциплінарного стягнення у вигляді зупинення права на заняття адвокатською діяльністю строком на шість місяців за скаргою ОСОБА_3 .
Рішенням Одеського окружного адміністративного суду від 16 березня 2021 року у задоволенні позову ОСОБА_2 відмовлено.
Постановою П`ятого апеляційного адміністративного суду від 13 липня 2021 року апеляційну скаргу ОСОБА_2 задоволено частково.
Рішення Одеського окружного адміністративного суду від 16 березня 2021 року скасовано.
Прийнято нову постанову, якою позов ОСОБА_2 задоволено частково.
Визнано протиправним та скасовано рішення Кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури Одеської області від 15 грудня 2020 року про притягнення ОСОБА_2 як адвоката до дисциплінарної відповідальності із застосуванням дисциплінарного стягнення у вигляді зупинення права на заняття адвокатською діяльністю строком на шість місяців за скаргою ОСОБА_3 .
В решті позовних вимог відмовлено.
Не погоджуючись із таким рішенням суду апеляційної інстанції, ОСОБА_1 , яка не була залучена до участі у справі,       звернулася із касаційною скаргою до Верховного Суду як суду касаційної інстанції в адміністративних справах відповідно до     статті 327 Кодексу адміністративного судочинства України   (далі - "КАС України"), надіславши її 23 жовтня 2024 року засобами поштового зв`язку.
У своїй касаційній скарзі скаржниця просить скасувати постанову П`ятого апеляційного адміністративного суду від 13 липня 2021 року у справі №420/509/21 і направити справу на новий розгляд до суду апеляційної інстанції. 
Верховний Суд ухвалою від 8 листопада 2024 року визнав неповажними підстави пропуску строку, зазначені ОСОБА_1 на касаційне оскарження постанови П`ятого апеляційного адміністративного суду від 13 липня 2021 року у справі №420/509/21. Касаційну скаргу залишив без руху із наданням строку на усунення недоліків касаційної скарги. Скаржниці пропонувалось подати до суду заяву із зазначенням інших поважних причин пропуску строку на касаційне оскарження і надати належні та допустимі докази, що підтверджують ці обставини.
На виконання цієї ухвали та в межах наданого строку скаржниця надіслала до суду заяву про поновлення строку на касаційне оскарження із доданими матеріалами.
Проаналізувавши заяву про поновлення процесуального строку, Верховний Суд вважає за потрібне вказати наступне.
Згідно статті 329 КАС України касаційна скарга на судове рішення подається протягом тридцяти днів з дня його проголошення.
У разі якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення або розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.
Учасник справи, якому повне судове рішення не було вручено у день його проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на касаційне оскарження, якщо касаційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому такого судового рішення.
Строк на подання касаційної скарги також може бути поновлений у разі його пропуску з інших поважних причин, крім випадків, визначених частиною п`ятою статті 333 цього Кодексу.
Постанова П`ятого     апеляційного адміністративного суду була прийнята 13 липня 2021 року. Повний текст було складено 14 липня 2021 року. Разом з тим, скаржниця направила касаційну скаргу 23 жовтня 2024 року засобами поштового зв`язку, тобто з пропуском строку касаційного оскарження.
В обґрунтування підстав поважності пропуску строку скаржниця вказує, що зі змістом оскаржуваної постанови ознайомилася 25 вересня 2024 року в приміщенні КДКА Одеської області після того, як були знайдені матеріали дисциплінарної справи №364/20. Також зазначає, що не була членом КДКА, який здійснював перевірку у дисциплінарній справі №364/20 стосовно адвоката ОСОБА_2 і детально не знайома з матеріалами цієї справи. При цьому, скаржниця зауважує, що на засідання дисциплінарної палати, яке відбувалося 30 листопада 2021 року голова дисциплінарної палати доповіла коротко матеріали дисциплінарної справи №364/20 і зазначила, що рішення про притягнення адвоката ОСОБА_2 до дисциплінарної відповідальності скасоване судом апеляційної інстанції у зв`язку із встановленими судом процесуальними порушеннями, але рішення про порушення дисциплінарної справи щодо адвоката ОСОБА_2 не скасоване судом і тому дисциплінарна палата має розглядати дисциплінарну справу, повний текст оскаржуваної постанови не оголошувався, про що свідчить копія витягу з протоколу №61 засідання дисциплінарної палати  Кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури Одеської області від 30 листопада 2021 року. На засіданні 30 листопада 2021 року розглядалися також численні заяви адвоката Ягунова Д.В. про самовідводи та відводи членів палати. За таких обставин стверджує, що відсутні підстави вважати, що вона могла дізнатись про оскаржувану постанову 30 листопада 2021 року. Окрім того, у тексті постанови  П`ятого апеляційного адміністративного суду від 13 липня 2021 року, який міститься в Єдиному державному реєстрі судових рішень, прізвища приховані, тому 12 вересня 2024 року і 19 вересня 2024 року скаржниця зверталася до Одеського окружного адміністративного суду із письмовими заявами про ознайомлення з матеріалами справи №420/509/21 та видачу копії судового рішення, проте їй було відмовлено у задоволені цих заяв, оскільки вона не є стороною у цій справі. Так, 4 вересня 2024 року на її електронну пошту надійшло лист від ОСОБА_4 у темі якого вказано: «надсилання рішення», проте до листа не було прикріплено оскаржувану постанову, що підтверджується роздруківкою з електронної пошти. Зауважує, що розгляд дисциплінарної справи №364/20 дисциплінарною палатою КДКА Одеської області, постановлення рішення про притягнення до дисциплінарної відповідальності, оскарження цього рішення адвокатом відбувалося в умовах, коли існувала загроза поширення на території України гострої респіраторної хвороби COVID-19 у зв`язку з чим Законом України «Про внесення змін до деяких законодавчих актів України, спрямованих на забезпечення додаткових соціальних та економічних гарантій у зв`язку з поширенням коронавірусної хвороби (COVID-19)» від 30 березня 2020 року №540-IX доповнено розділ VI "Прикінцеві положення" пунктом 3 такого змісту: "3. Під час дії карантину, встановленого Кабінетом Міністрів України з метою запобігання поширенню коронавірусної хвороби (COVID-19), строки, визначені статтями 47, 79, 80, 114, 122, 162, 163, 164, 165, 169, 177, 193, 261, 295, 304, 309, 329, 338, 342, 363 цього Кодексу, а також інші процесуальні строки щодо зміни предмета або підстави позову, збільшення або зменшення розміру позовних вимог, подання доказів, витребування доказів, забезпечення доказів, а також строки звернення до адміністративного суду, подання відзиву та відповіді на відзив, заперечення, пояснень третьої особи щодо позову або відзиву, залишення позовної заяви без руху, повернення позовної заяви, пред`явлення зустрічного позову, розгляду адміністративної справи, апеляційного оскарження, розгляду апеляційної скарги, касаційного оскарження, розгляду касаційної скарги, подання заяви про перегляд судового рішення за нововиявленими або виключними обставинами продовжуються на строк дії такого карантину. Таким чином, на період дії карантину на території України з 12 березня 2020 року до 30 червня 2023 року строк на касаційне оскарження, встановлений статтею 329 КАС України продовжений. Також скаржниця просить врахувати, що касаційна скарга є досить об`ємною та потребувала тривалого часу для її складання, при цьому у м. Одеса майже щодня лунають повітряні тривоги. Строк на касаційне оскарження, встановлений статтею 329 КАС України стосується лише учасників справи, а не осіб, які не брали участі у справі. Рішення КДКА Одеської області від 30 листопада 2021 року оскаржене адвокатом в судовому порядку, однак з матеріалами справи не знайома, оскільки участі в судовому засіданні не приймала.  У своїй заяві від 6 грудня 2024 року скаржниця наголошує на тому, що вона не здійснювала перевірку у дисциплінарній справі №364/20 стосовно адвоката Ягунова Д.В. і тому детально не знайома з матеріалами цієї дисциплінарної справи, перевірку здійснював інший член палати - Чудновський М.З.
Проте, такі підстави пропуску строку касаційного оскарження Суд не може визнати поважними з огляду на наступне.
Частиною третьою статті 33 Закону України «Про адвокатуру та адвокатську діяльність» передбачено, що дисциплінарне провадження стосовно адвоката здійснюється кваліфікаційно-дисциплінарною комісією адвокатури за адресою робочого місця адвоката, зазначеною в Єдиному реєстрі адвокатів України.
З огляду на приписи статті 40  Закону України «Про адвокатуру та адвокатську діяльність» дисциплінарна справа стосовно адвоката розглядається дисциплінарною палатою кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури. Під час розгляду справи дисциплінарна палата заслуховує повідомлення члена дисциплінарної палати, який проводив перевірку, про результати перевірки, пояснення адвоката, стосовно якого порушено дисциплінарну справу, особи, яка ініціювала питання про дисциплінарну відповідальність адвоката, та пояснення інших заінтересованих осіб.
За правилом статті 41 Закону України «Про адвокатуру та адвокатську діяльність» за результатами розгляду дисциплінарної справи дисциплінарна палата кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури приймає рішення про притягнення адвоката до дисциплінарної відповідальності за вчинення дисциплінарного проступку і застосування до нього дисциплінарного стягнення або про закриття дисциплінарної справи. Рішення у дисциплінарній справі має бути вмотивованим. Під час обрання виду дисциплінарного стягнення враховуються обставини вчинення проступку, його наслідки, особа адвоката та інші обставини. Член дисциплінарної палати кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури, який проводив перевірку відомостей про дисциплінарний проступок адвоката, не бере участь у голосуванні.
Тобто, органом, що здійснює дисциплінарне провадження стосовно адвоката, є дисциплінарна палата кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури та лише за результатами розгляду дисциплінарної справи приймається рішення про притягнення адвоката до дисциплінарної відповідальності.
Регламент кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури регіону затверджений рішенням Ради адвокатів України від 16 лютого 2013 року №77 (далі - Регламент №77), у редакції чинній на момент виникнення спірних правовідносин, визначає порядок роботи кваліфікаційно-дисциплінарних комісій адвокатури (далі по тексту - «КДКА») в Автономній Республіці Крим, областях, містах Києві і Севастополі з реалізації повноважень, наданих  Законом України  «Про адвокатуру та адвокатську діяльність» (далі - «Закон»), а також процедуру розгляду питань, віднесених до її компетенції Законом, іншими актами, що регулюють діяльність кваліфікаційно-дисциплінарних комісій. У Регламенті визначені процедура підготовки, розгляду та прийняття КДКА рішень з питань, що належать до її повноважень, та інші процедурні питання діяльності КДКА.
Відповідно до підпункту 1.1.3 пункту 1.1 Регламент №77 основними засадами діяльності Кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури є відкритість, гласність, законність, незалежність, об`єктивність, колегіальність прийняття рішень, їх обов`язковість, змагальність сторін у дисциплінарному провадженні, право на оскарження рішень КДКА у передбачених  Законом  випадках і порядку. 
Члени КДКА є рівноправними і здійснюють свої повноваження відповідно до  Закону  та цього Регламенту. Члени КДКА мають рівні права під час розгляду питань, включених до порядку денного засідання КДКА. Член КДКА має право: подавати Голові КДКА пропозиції щодо внесення питань для формування порядку денного засідання КДКА; висловлювати свою думку стосовно сутності питання, що розглядається; надавати додаткові документи з питань, що розглядаються; брати участь у голосуванні. Член КДКА не має права утримуватись при голосуванні. У випадку неможливості з поважних причин особисто бути присутнім на засіданні КДКА (палати) Донецької області, член КДКА може брати участь у засіданні КДКА (палати) за допомогою засобів зв`язку (відео-конференція, Skype-конференція, інтернет-телефонія (Viber) тощо); мати окрему думку щодо рішення КДКА, яка викладається письмово; забезпечувати якісну та своєчасну підготовку матеріалів з питань, що розглядаються; знайомитися з матеріалами, поданими на розгляд КДКА, брати участь у їх дослідженні та перевірці; здійснювати повноваження члена палати, до якої він обраний, відповідно до  Закону  та цього Регламенту; запитувати та отримувати необхідну для здійснення повноважень інформацію та документи; здійснювати інші повноваження, передбачені  Законом (підпункти 5.5.1, 5.5.2 та 5.5.3 пункту 5.5 Регламенту №77).
Члени КДКА мають право не пізніше як за три дні до проведення засідання КДКА подати голові КДКА (голові Палати) пропозиції щодо внесення питань для формування порядку денного засідання та безперешкодно знайомитись з матеріалами, які виносяться на розгляд КДКА (Палати). Всі члени КДКА під час розгляду питань та прийняття рішень на засіданні КДКА (Палати) є рівноправними. Голова КДКА (Головуючий на засіданні КДКА чи Палати) не має права обмежувати членів КДКА у можливості ставити питання учасникам засідань, коментувати їх висловлювання та запитання. До голосування з питань порядку денного КДКА (Палати) переходить лише після того, як усі члени КДКА реалізували своє право на запитання до учасників засідання та висловлення думки (підпункт 6.1.3 пункту 6.1, підпункти 6.3.3  та 6.3.4 пункту 6.3 Регламенту №77).
Абзацами другим та третім пункту 7.7 Регламенту №77 визначено, що у розгляді справи, яка має великий обсяг матеріалів, або неможливістю її розгляду за один день із інших причин, які КДКА (Палата) визнає поважними, у засіданні може бути оголошено перерву, але не більше ніж на три робочих дні. У разі, якщо після відкладення, зупинення або оголошеної перерви зміниться склад членів КДКА (Палати), які беруть участь у засіданні, їм надається час для ознайомлення із матеріалами справи, що розглядається.
За приписами пунктів 8.2, 8.5 та 8.6 Регламенту №77 рішення КДКА приймаються за наслідками обговорення та голосування більшістю голосів від загальної кількості членів її палат. У разі рівного розподілу голосів голос Голови КДКА є ухвальним. Рішення палати приймається за наслідками обговорення та голосування більшістю голосів від загальної кількості її членів, крім передбачених  Законом  випадків. Член КДКА (Палати) не має права утримуватися при голосуванні. Член КДКА може особисто викласти письмово окрему думку щодо конкретного рішення. Окрема думка додається до протоколу засідання КДКА (Палати) і не оголошується при оголошенні рішення;
Отже, члени КДКА під час розгляду питань та прийняття рішень на засіданні КДКА (Палати) є рівноправними. Члени КДКА мають право, зокрема, безперешкодно знайомитись з матеріалами, які виносяться на розгляд КДКА (Палати), також брати участь у їх дослідженні та перевірці, висловлювати свою думку стосовно сутності питання, що розглядається. Рішення дисциплінарної палати є колегіальними та приймаються за наслідками обговорення та голосування більшістю голосів.
Так, з копії витягу з протоколу №61 засідання дисциплінарної палати  Кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури Одеської області від 30 листопада 2021 року (далі - протокол №61) слідує, що ОСОБА_1 була в складі дисциплінарної палати кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури  30 листопада 2021 року під час розгляду дисциплінарної справи №364/20.
Згідно указаного протоколу №61, голова дисциплінарної палати Тулякова М.А. доповіла матеріали дисциплінарної справи та зазначила, що постановою П`ятого апеляційного адміністративного суду від 13 липня 2021 року скасоване рішення про притягнення адвоката ОСОБА_2 до дисциплінарної відповідальності у справі №364/20. Водночас рішення про порушення дисциплінарної справи залишено без змін, не скасоване. Таким чином, дисциплінарна палата повинна розглянути дисциплінарну справу.
За результатами розгляду дисциплінарної справи №364/20 дисциплінарною палатою КДКА Одеської області ухвалено рішення про закриття дисциплінарної справи з підстав закінчення строку притягнення адвоката до дисциплінарної відповідальності (за - 8 голосів, проти - 0 голосів, утримались - 0 голосів). Відповідно до частини другої статті 41 Закону України «Про адвокатуру та адвокатську діяльність» член дисциплінарної палати ОСОБА_5 у зв`язку із проведенням перевірки відомостей про дисциплінарний проступок адвоката ОСОБА_2 не брав участі у голосуванні.
За таких обставин, Верховний Суд вважає хибною позицію скаржниці в частині тверджень, що вона детально не знайома з матеріалами дисциплінарної справи №364/20 у зв`язку з тим, що не була членом КДКА, який здійснював перевірку у цій справі, оскільки з матеріалами дисциплінарного провадження мають право безперешкодно знайомитись усі члени дисциплінарної палати, також брати участь у їх дослідженні та перевірці, висловлювати свою думку стосовно сутності питання, що розглядається. При цьому, доводи заявниці в частині «детальності» ознайомлення з матеріалами справи є оціночним судженням, яке не дає змоги Суду встановити ступінь її ознайомлення з матеріалами дисциплінарного провадження, зокрема оскаржуваною постановою, яка, що не заперечується ОСОБА_1 , наявна у справі №364/20.
Колегія суддів наголошує на тому, що рішення КДКА приймаються колегіально за наслідками обговорення та голосування більшістю голосів від загальної кількості членів її палат та член КДКА (Палати) не має права утримуватися при голосуванні.
Наведені обставини свідчать про те, що ОСОБА_1 могла і повинна була дізнатися про оскаржуване рішення апеляційної інстанції 30 листопада 2021 року.
Жодних інших належних і допустимих доказів на підтвердження ознайомлення із текстом постанови П`ятого апеляційного адміністративного суду від 13 липня 2021 року у справі №420/509/21 скаржницею не надано.
Крім того, доводи скаржниці щодо продовження процесуальних строків у зв`язку з запровадженим карантином та внесеними змінами до процесуальних законів колегія суддів також вважає необґрунтованими, оскільки згідно з пунктом 2 Розділу II Прикінцевих і перехідних положень Закону №731-IX процесуальні строки, які були продовжені відповідно до пункту 4 розділу X "Прикінцеві положення" Господарського процесуального кодексу України, пункту 3 розділу XII "Прикінцеві положення" Цивільного процесуального кодексу України, пункту 3 розділу VI "Прикінцеві положення" Кодексу адміністративного судочинства України в редакції Закону України "Про внесення змін до деяких законодавчих актів України, спрямованих на забезпечення додаткових соціальних та економічних гарантій у зв`язку з поширенням коронавірусної хвороби (COVID-19)" №540-IX від 30 березня 2020 року, закінчуються через 20 днів після набрання чинності цим Законом. Протягом цього 20-денного строку учасники справи та особи, які не брали участі у справі, якщо суд вирішив питання про їхні права, інтереси та (або) обов`язки (у разі наявності у них права на вчинення відповідних процесуальних дій, передбачених цими кодексами), мають право на продовження процесуальних строків з підстав, встановлених цим Законом. З огляду на внесені зміни до КАС України відповідно до Закону №731-IX стосовно перебігу процесуальних строків під час карантину, пов`язаного запобіганню та поширенню коронавірусної хвороби (COVID-19), такі процесуальні строки закінчилися ще 6 серпня 2020 року.
Натомість, жодних обґрунтувань щодо пропуску строку на касаційне оскарження з підстав запровадження обмежень, впроваджених у зв`язку з карантином, зокрема, які саме обмеження, запроваджені у зв`язку з карантином та яким чином такі завадили скаржниці вчасно звернутись до суду з касаційною скаргою, у клопотанні не зазначено.
Також є необґрунтованими доводи скаржниці в частині значного обсягу матеріалів для підготування касаційної скарги та перебування м. Одеса під постійними обстрілами, оскільки воєнний стан запроваджено на всій території України та саме факт ведення воєнного стану не є безумовною поважною причиною для поновлення будь якого процесуального строку. Данна обставина не звільняє заявника від наведення обставин об`єктивного і непереборного характеру (підтверджених доказами), які істотно ускладнили або унеможливили своєчасну реалізацію права на касаційне оскарження судового рішення.
Доводи скаржниці в частині того, що на неї не поширюються приписи статті 329 КАС України, оскільки вона не є учасником справи є хибними. Так, частина перша статті 328 КАС України визначає коло осіб, які мають право оскаржити в касаційному порядку рішення суду першої інстанції після апеляційного перегляду справи, а також постанову суду апеляційної інстанції повністю або частково у випадках, визначених цим Кодексом. Разом з тим, стаття 329 КАС України є загальною та визначає строк для подання касаційної скарги.
Суд наголошує, що зважаючи на значний пропуск строку на касаційне оскарження (3 роки і 3 місяці), клопотання скаржниці про поновлення строку на касаційне оскарження не можна вважати обґрунтованим,   а наведені скаржницею причини пропуску строку касаційного оскарження рішення суду апеляційної інстанції не дають достатніх і переконливих підстав визнання поважними причин пропуску такого строку та його поновлення.
Поважними причинами визнаються лише такі обставини, які є об`єктивно непереборними, не залежать від волевиявлення особи, що оскаржує судове рішення та пов`язані з дійсними істотними перешкодами чи труднощами для своєчасного вчинення процесуальних дій, що підтверджені належними доказами.
Отже, тільки наявність об`єктивних перешкод для своєчасної реалізації прав щодо оскарження судових рішень у касаційному порядку в строк, встановлений процесуальним законом, може бути підставою для висновку про пропуск строку касаційного оскарження з поважних причин. 
Суд звертає увагу на те, що дотримання строків звернення до адміністративного суду є однією з умов дисциплінування учасників публічно-правових відносин, якщо ці відносини стали спірними.
Необхідно наголосити на тому, що інститут строків у адміністративному процесі сприяє досягненню юридичної визначеності у публічно-правових відносинах та стимулює суд і учасників адміністративного процесу добросовісно ставитися до виконання своїх обов`язків. Строки звернення до адміністративного суду з позовом обмежують час, протягом якого такі правовідносини вважаються спірними. Після їх завершення, якщо ніхто не звернувся до суду за вирішенням спору, відносини стають стабільними.
Також, суд вважає за потрібне зазначити, що обмеження строку звернення до суду шляхом встановлення відповідних процесуальних строків, не впливає на зміст та обсяг конституційного права на судовий захист і доступ до правосуддя (рішення Конституційного Суду України від 13 грудня 2011 року №17-рп/2011). Такі обмеження направлені на досягнення юридичної визначеності у публічно-правових відносинах, а також стимулюють учасників адміністративного процесу добросовісно ставитися до виконання своїх обов`язків та поважати права й інтереси інших учасників правовідносин.
Отже, станом на день постановлення цієї ухвали, недоліки касаційної скарги, зазначені в ухвалі Верховного Суду від 8 листопада 2024 року, скаржницею не усунуто.
Пунктом 4 частини першої статті 333 КАС України визначено, що суд касаційної інстанції відмовляє у відкритті касаційного провадження у справі, якщо скаржником у строк, визначений судом, не подано заяву про поновлення строку на касаційне оскарження або наведені підстави для поновлення строку касаційного оскарження визнані судом неповажними.
За таких обставин і правового регулювання колегія суддів дійшла висновку, що у відкритті касаційного провадження необхідно відмовити. 
Керуючись статтями 248, 333 КАС України, Верховний Суд
УХВАЛИВ:
Визнати неповажними підстави пропуску строку, заявлені ОСОБА_1  на касаційне оскарження постанови П`ятого апеляційного адміністративного суду від 13 липня 2021 року у справі №420/509/21.
Відмовити у відкритті касаційного провадження за касаційною скаргою ОСОБА_1 на постанову П`ятого апеляційного адміністративного суду від 13 липня 2021 року у справі №420/509/21 за адміністративним позовом ОСОБА_2 до Кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури Одеської області, третя особа: ОСОБА_3 , про визнання протиправними та скасування рішень від 22 вересня 2020 року та від 15 грудня 2020 року.
Копію ухвали направити заявнику за допомогою підсистеми ЄСІТС "Електронний кабінет" (у разі його відсутності - на офіційну електронну адресу або засобами поштового зв`язку), а касаційну скаргу та додані до неї матеріали - у спосіб їхнього надсилання до суду адресатом.
Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання і не може бути оскаржена.

…………………………….

…………………………….

…………………………….
Н.М. Мартинюк
А.В. Жук
Ж.М. Мельник-Томенко,
Судді Верховного Суду